# Euroopa Liidu C 64/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2014.064.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 64 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide4. märts 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2014.064.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 64

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide4. märts 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide parlamentaarne ühisassamblee

  Ühisassamblee 26. istungjärk toimus Addis Abebas (Etioopia) 25.–27. novembril 2013. |
| 2014/C 064/01 | Esmaspäeval, 25. novembril 2013 toimunud istungi protokoll | 1 |
| 2014/C 064/02 | Teisipäeval, 26. novembril 2013 toimunud istungi protokoll | 5 |
| 2014/C 064/03 | Kolmapäeval, 27. novembril 2013 toimunud istungi protokoll | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide parlamentaarne ühisassamblee

  Ühisassamblee 26. istungjärk toimus Addis Abebas (Etioopia) 25.–27. novembril 2013.

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide parlamentaarne ühisassamblee

Ühisassamblee 26. istungjärk toimus Addis Abebas (Etioopia) 25.–27. novembril 2013.

2014/C 064/01

Esmaspäeval, 25. novembril 2013 toimunud istungi protokoll

1

2014/C 064/02

Teisipäeval, 26. novembril 2013 toimunud istungi protokoll

5

2014/C 064/03

Kolmapäeval, 27. novembril 2013 toimunud istungi protokoll

8

| Kasutatud märkide selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Kasutatud märkide selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)

Parlamendi komisjonid

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

Fraktsioonid

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| EFD | Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Euroopa Parlamendi Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivse Liidu fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

EFD

Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa liidu ja selle liikmesriikide parlamentaarne ühisassamblee Ühisassamblee 26. istungjärk toimus Addis Abebas (Etioopia) 25.–27. novembril 2013.

| 4.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/1

---

ESMASPÄEVAL, 25. NOVEMBRIL 2013 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

2014/C 64/01

Sisukord

Pidulik avaistung

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

| 1. | Päevakorra projekti kinnitamine (AP101.510) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 25. istungjärgu protokolli kinnitamine (ELT C 328, 12. november 2013) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 24. novembril 2013 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

5.

| 6. | Küsimused komisjonile |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Komisjoni tegevus seoses parlamentaarse ühisassamblee 25. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö ja kolmepoolne koostöö: AKV riikide võimalused ja väljakutsed |
| --- | --- |

8.

ESMASPÄEVAL, 25. NOVEMBRIL 2013 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.00.)

Pidulik avaistung

Assamblee ees võtsid sõna:

Etioopia rahvakoja esindajate spiiker Abadula Gemeda Dago, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Joyce Laboso, parlamentaarse ühisassamblee asepresident Patrice Tirolien ja Etioopia peaminister Hailemariam Dessalegn.

(Istung katkestati kell 12.10 ja jätkus kell 15.10)

EESISTUJA: Joyce LABOSO

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et esitatud on kaks mitteparlamentaarse esindaja akrediteerimise taotlust kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 lõikega 2 vääramatu jõuga seotud erandjuhtude tõttu. Nimetatud esindajate nimed registreeritakse ja kantakse protokolli lisasse.

1.   Päevakorra projekti kinnitamine (AP101.510)

Käesolevas protokollis esitatud päevakorra projekt kinnitati.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 25. istungjärgu protokolli kinnitamine (ELT C 328, 12. november 2013)

Protokoll kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 24. novembril 2013 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 24. novembri 2013. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti järgmised otsused:

| a) | alalised komiteed koostavad järgmised raportid: | poliitikakomisjon







  — | rahvusliku leppimisega seotud probleemid konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras |
| --- | --- | --- | --- |

a)

alalised komiteed koostavad järgmised raportid:

poliitikakomisjon

—

rahvusliku leppimisega seotud probleemid konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras

| | majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon







  — | erasektori strateegiline areng, sealhulgas innovatsioon säästva ja kaasava arengu heaks |
| --- | --- | --- |

majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon

—

erasektori strateegiline areng, sealhulgas innovatsioon säästva ja kaasava arengu heaks

| | sotsiaal- ja keskkonnakomisjon







  — | laste suremuse ja alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides |
| --- | --- | --- |

sotsiaal- ja keskkonnakomisjon

—

laste suremuse ja alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides

| b) | assambleele esitatakse heakskiitmiseks töökorra muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

b)

assambleele esitatakse heakskiitmiseks töökorra muudatusettepanekud;

| c) | 11. piirkondlik kohtumine toimub 12.–14. veebruaril 2014 Port Louis’s (Mauritius); |
| --- | --- |

c)

11. piirkondlik kohtumine toimub 12.–14. veebruaril 2014 Port Louis’s (Mauritius);

| d) | 29.–31. jaanuaril 2014 korraldatakse teabekogumismissioon Zimbabwesse; |
| --- | --- |

d)

29.–31. jaanuaril 2014 korraldatakse teabekogumismissioon Zimbabwesse;

| e) | Madagaskarile saadetakse valimisvaatlusmissioon vaatlema 20. detsembril 2013. aastal toimuvat presidendi- ja parlamendivalimiste teist vooru; |
| --- | --- |

e)

Madagaskarile saadetakse valimisvaatlusmissioon vaatlema 20. detsembril 2013. aastal toimuvat presidendi- ja parlamendivalimiste teist vooru;

| f) | muudatusettepanekud assamblee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostöö kohta esitatakse poliitikakomisjonile konsulteerimiseks kirjalikus menetluses; |
| --- | --- |

f)

muudatusettepanekud assamblee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostöö kohta esitatakse poliitikakomisjonile konsulteerimiseks kirjalikus menetluses;

| g) | Valitsustevahelise Arenguameti parlamentidevahelisele liidule (IPU-IGAD) antakse assamblees vaatleja staatus; |
| --- | --- |

g)

Valitsustevahelise Arenguameti parlamentidevahelisele liidule (IPU-IGAD) antakse assamblees vaatleja staatus;

| h) | parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärk toimub 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis ja 28. istungjärk toimub 1.–3 detsembril 2014 Vanuatus. |
| --- | --- |

h)

parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärk toimub 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis ja 28. istungjärk toimub 1.–3 detsembril 2014 Vanuatus.

Sõnavõtjad: Michèle Rivasi ja Michael Gahler

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide (julgeoleku kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja olukorra kohta Komoori saarestikus) ettepanekute kohta: teisipäev, 26. november 2013 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide (julgeoleku kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja olukorra kohta Komoori saarestikus) ettepanekute kohta: teisipäev, 26. november 2013 kell 12.00;

| — | päringud hääletusmeetodite kohta: kolmapäev, 27. november kell 10.00 kirjalikult. |
| --- | --- |

—

päringud hääletusmeetodite kohta: kolmapäev, 27. november kell 10.00 kirjalikult.

4.   Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus

Arenguküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni liige Andris Pielbalgs andis ülevaate istungil, kus käsitletakse aastatuhande arengueesmärke, tehtud edusammudest, eesmärgiga panna paika 2015. aasta järgne arenguraamistik, ja järgmise seitsme aasta tegevuse kavandamisel saavutatud edust. Ta rõhutas, et võitlus vaesuse vastu ja jätkusuutlikkuse eest on ühe medali kaks külge. Vaja on üht eesmärkide kogumit ja vaja oleks uut üleilmset valitsusi, üksikisikuid, kodanikuühiskonda ja erasektorit kaasavat lepingut. Volinik Piebalgs teatas sõnaselgelt, et Euroopa Liit on endiselt pühendunud võetud kohustusele teha kõik, mis tema võimuses, et muuta aastatuhande eesmärgid 2015. aastaks tõelisuseks. Ta väljendas heameelt 2013. aasta septembris New Yorgis toimunud ÜRO aastatuhande arengueesmärkidega seotud eriürituse üle.

5.   Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Arvamuste vahetusel keskenduti järgmistele teemadele: sugu ja naiste suguelundite moonutamine; haridus ja kutseõpe 2015. aasta järgse tegevuskava osana; strateegia töökohtade loomiseks; toiduga kindlustatus ja toitumine; biokütused; arengu rahastamine; juurdepääs taastuvenergiale; ELi antava abi koordineerimine; Etioopia jõupingutused laste suremuse vähendamiseks; jaotamispõhimõtted ja diferentseerimine 11. Euroopa Arengufondi raamistikus, aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks võetud rahalised kohustused ja hetkeolukord seoses majanduspartnerluslepingutega.

Sõnavõtjad: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etioopia), Gay Mitchell, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Tšaad), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Odirile Motlhale (Botswana), Boniface Yehouetome (Benin), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Mo-Mamo Karerwa (Burundi) ja Lucie Milebou (Gabon)

Volinik Piebalgs vastas assamblee liikmete küsimustele eelneva registreerimiseta sõnavõttude protseduuri kohaselt.

6.   Küsimused komisjonile

Euroopa Komisjonile esitati kokku 21 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt vastanud küsimustele kirjalikult. Volinik Piebalgs andis suulised vastused järgmistele täiendavatele küsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Derek Vaughan kliimamuutuste ja aastatuhande arengueesmärkide rahastamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Derek Vaughan kliimamuutuste ja aastatuhande arengueesmärkide rahastamise kohta.

| | Küsimus nr 2, mille esitas Miguel Angel Martínez Martínez selle kohta, kuidas integreerida säästev areng ja võitlus kliimamuutuste vastu AKV riikides 2015. aasta järgsesse tegevuskavva. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Miguel Angel Martínez Martínez selle kohta, kuidas integreerida säästev areng ja võitlus kliimamuutuste vastu AKV riikides 2015. aasta järgsesse tegevuskavva.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Enrique Guerrero Salom ELi–Aafrika ja ELi–Saheli strateegia kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Enrique Guerrero Salom ELi–Aafrika ja ELi–Saheli strateegia kohta;

| | Küsimus nr 6, mille esitas Ana Gomes meediavabaduse ja poliitilise teisitimõtlemise mahasurumise kohta Angolas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Ana Gomes meediavabaduse ja poliitilise teisitimõtlemise mahasurumise kohta Angolas.

| | Küsimus 7, mille esitas Mariya Gabriel võitluse kohta Jumala Vastupanuarmee vastu. |
| --- | --- |

Küsimus 7, mille esitas Mariya Gabriel võitluse kohta Jumala Vastupanuarmee vastu.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Olle Schmidt inimkaubanduse ja ebaseadusliku rände kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Olle Schmidt inimkaubanduse ja ebaseadusliku rände kohta.

| | Küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Niccolò Rinaldi) laste alatoitumuse vastase võitluse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Niccolò Rinaldi) laste alatoitumuse vastase võitluse kohta.

| | Küsimus nr 12, mille esitas Fiona Hall immuniseerimise rahastamise kohta Aafrikas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas Fiona Hall immuniseerimise rahastamise kohta Aafrikas.

| | Küsimus 13, mille esitas Michèle Rivasi avaliku ja erasektori partnerlussuhete läbipaistvuse kohta vaktsiinide valdkonnas; |
| --- | --- |

Küsimus 13, mille esitas Michèle Rivasi avaliku ja erasektori partnerlussuhete läbipaistvuse kohta vaktsiinide valdkonnas;

| | Küsimus nr 14, mille esitas Jo Leinen maa hõivamise kohta: maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundlikku haldamist käsitlevate ÜRO vabatahtlike suuniste rakendamine. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas Jo Leinen maa hõivamise kohta: maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundlikku haldamist käsitlevate ÜRO vabatahtlike suuniste rakendamine.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Catherine Bearder biokütuste ja maaomandi õiguste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Catherine Bearder biokütuste ja maaomandi õiguste kohta.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Gay Mitchell vastupanuvõime ja katastroofiohu vähendamise kohta AKV riikides; |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Gay Mitchell vastupanuvõime ja katastroofiohu vähendamise kohta AKV riikides;

| | Küsimus nr 19, mille esitas Lautafi F. S. Purcell (Samoa) AKV rühma riikide tuleviku kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas Lautafi F. S. Purcell (Samoa) AKV rühma riikide tuleviku kohta.

| | Küsimus nr 20, mille esitas Patrice Tirolien ELi–AKV 2020. aasta järgse partnerluse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitas Patrice Tirolien ELi–AKV 2020. aasta järgse partnerluse kohta.

| | Küsimus nr 21, mille esitas Michael Cashman (keda asendas Derek Vaughan) Cotonou lepingu kolmanda läbivaatamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas Michael Cashman (keda asendas Derek Vaughan) Cotonou lepingu kolmanda läbivaatamise kohta.

Küsimuste nr 3, 4, 11 ja 17 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 9 ja 16 esitajaid ei onud kohal.

7.   Euroopa Komisjoni tegevus seoses parlamentaarse ühisassamblee 25. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Toimikusse lisati dokument, milles käsitletakse komisjoni järelmeetmeid seoses parlamentaarse ühisassamblee Brüsselis vastu võetud resolutsioonidega.

8.   Lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö ja kolmepoolne koostöö: AKV riikide võimalused ja väljakutsed

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon

Kaasraportöörid: Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Jean-Jacob Bicep

Jean-Jacob Bicep esitas raporti kahe kaasraportööri nimel.

Sõnavõtjad: Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Andre R. Worrel (Barbados), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambia), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Piet Van der Walt (Namiibia), Adjedoue Weidou (Tšaad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) ja Peter Craig-Mcquaide (Euroopa Komisjon)

Liikmed rõhutasid selliste uute koostöövormide tähtsust, mis võimaldaksid tärkava turumajandusega riikidel mängida suuremat rolli, pidades silmas vähenevat arenguabi ja vajadust õppida nende kogemustest. Liikmed rõhutasid siiski, et selleks, et niisugune koostöö tooks kaasa pikaajalise säästva arengu ja aitaks kaasa majanduskasvule, peab sellega kaasnema tehno- ja oskusteabe siire. Teadustöö ja innovatsioon peaksid samuti kõnealuses koostöös keskset rolli mängima.

(Istung lõppes kell 18.35.)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

Kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 4.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/5

---

TEISIPÄEVAL, 26. NOVEMBRIL 2013 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

2014/C 64/02

Sisukord

| 1. | Kiireloomuline küsimus nr 1: julgeolek Ida-Aafrika järvede piirkonnas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Õigusriigi põhimõtete järgimine ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu vaheline institutsiooniline koostöö |
| --- | --- |

3.

| 4. | Karjakasvatuse sotsiaalne mõju ja keskkonnamõju AKV riikidele |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teel arengu rahastamise uue juhtimisviisi poole |
| --- | --- |

5.

| i. | Loodusvarade kasutamine |
| --- | --- |

i.

| ii. | Maksureform ja rikkuse ümberjaotamine |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Detsentraliseeritud koostöö |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Muud küsimused |
| --- | --- |

6.

TEISIPÄEVAL, 26. NOVEMBRIL 2013 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.15.)

EESISTUJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

1.   Kiireloomuline küsimus nr 1: julgeolek Ida-Aafrika järvede piirkonnas

Jose Costa Pereira (Euroopa välisteenistus) pidas ettekande julgeolekust Ida-Aafrika järvede piirkonnas.

Sõnavõtjad: Mariya Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etioopia), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Tšaad), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Kongo Vabariik), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malawi), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Louis Michel ja Ana Gomes

Sõnavõtjad avaldasid heameelt Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas hiljuti toimunud sündmuste üle, iseäranis liikumise M23 mahasurumist. Liikmed rõhutasid siiski, et ainuüksi sõjalisest lahendusest ei piisa, ning rõhutasid oma muret seoses humanitaarkriisi ja inimõiguste rikkumistega (eeskätt naiste ja laste vastu). Sõnavõtjad märkisid, et Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsusel on vaja algatada laiaulatuslikud poliitilised ja institutsionaalsed reformid, eeskätt julgeoleku valdkonnas. See nõuaks rahvusvahelise kogukonna püsivat osalust, nagu on ette nähtud 2013. aasta veebruaris allkirjastatud raamleppes. Samuti on vajadus vältida loodusvarade rüüstamist, mis õhutab konflikti Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas.

2.   Õigusriigi põhimõtete järgimine ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsus

Poliitikakomisjon

Kaasraportöörid: Dharamkumar Seeraj (Guyana) ja Filip Kaczmarek

Filip Kaczmarek ja Dharamkumar Seeraj (Guyana) esitasid raporti.

Sõnavõtjad: Mariya Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Etioopia), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Moses Y. Kollie (Libeeria), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Niger), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Tšaad), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenya) ja Francesca Mosca (Euroopa Komisjon)

Liikmed rõhutasid, kui tähtis on leida tasakaal seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu vahel, ning toonitasid õigusriigi mitteaustamise tagajärgi seoses korruptsiooni, investeeringute puudumise ja majanduslangusega. Nad rõhutasid vajadust sõltumatu ametisse nimetamise menetluse ning kohtunike ja prokuröride distsiplinaarsüsteemi järele ning juhtisid tähelepanu sellele, et pädev kohtuvõim on sellise pikaajalise protsessi tulemus, mis nõuab süstemaatilist kodanikuõpetust alates väga varasest east. Liikmed julgustasid vahetama häid tavasid nende AKV riikide seas, kellel on sarnaste olukordade kogemus, ja palusid jätkuvat abi suutlikkuse arendamisel.

Arutelu lõpetasid kaasraportöörid Dharamkumar Seeraj (Guyana) ja Filip Kaczmarek.

Kokkuvõtvad märkused esitas Francesca Mosca (Euroopa Komisjon.

3.   Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu vaheline institutsiooniline koostöö

Põhiarutelu

Aafrika Liidu Komisjoni aseesimees Erastus Mwencha tegi ettekande Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu vahelise institutsioonilise koostöö kohta.

Sõnavõtjad: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Tšaad), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etioopia), Mariya Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenya)

Kuigi Aafrika Liit ei peaks tingimata järgima täpselt Euroopa Liidu mudelit, tuleks püüelda selliste aluspõhimõtete poole nagu liikmesriikide suurenev vastastikune sõltuvus ja solidaarsus kõigil tasanditel. Mõned liikmes avaldasid kahetsust tõsiasja üle, et abi ei kulutatid tõhusalt ja et ühiseid väärtusi, millel partnerlus põhineb, ei rakendatud praktikas. Mõni juhtis tähelepanu mitmete muutuva geograafiaga platvormide keerukusele. AKV liikmed kinnitasid oma kolleegidele, et suhete parandamine uute partneritega ei takistaks nende pikaajalist partnerlust Euroopa Liiduga. Samuti julgustasid liikmed tegema tihedamat koostööd ülemaailmsetes küsimustes, näiteks ränne ja kliimamuutused.

Erastus Mwencha vastas liikmete esitatud küsimustele.

Arutelu lõpetasid Francesca Mosca (Euroopa Komisjon) ja Jose Costa Pereira (Euroopa välisteenistus).

(Istung lõppes kell 12.15 ja jätkus kell 15.08)

EESISTUJA: Joyce LABOSO

Kaaspresident

4.   Karjakasvatuse sotsiaalne mõju ja keskkonnamõju AKV riikidele

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon

Kaasraportöörid: Abdourahamane Chégou (Niger) ja Fiona Hall

Fiona Hall ja Abdourahamane Chégou (Niger) esitasid raporti.

Sõnavõtjad: Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Christa Klaß ja Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon)

Liikmed rõhutasid karjakasvatuse tähtsust ja selle panust mitte ainult Aafrika riikide majandusse, vaid ka sellistele olulistele valdkondadele nagu tervis, keskkond ja toiduga kindlustatus. Liikmed rõhutasid ka karjakasvatuse kui eluviisi rolli ja selle seotust sadade aastate vanuste kultuuri- ja traditsiooniliste väärtustega.

Arutelu lõpetasid kaasraportöörid.

5.   Teel arengu rahastamise uue juhtimisviisi poole

Ilma resolutsioonita arutelu

i.   Loodusvarade kasutamine

Sõnavõtjad: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etioopia), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Tšaad), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) ja Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon)

Liikmed nõudsid, et parlamendid päriksid valitsustelt aru, et kodanike kasu loodusvarade ammutamisest oleks võimalikult suur. Nad rõhutasid ka läbipaistvuse suurendamise ja hea valitsemistava edendamise tähtsust, et võidelda korruptsiooni, maksudest kõrvalehoidumise ja raha muu ebaseadusliku väljavooluga.

ii.   Maksureform ja rikkuse ümberjaotamine

Aafrika Liidu majandusvolinik Anthony Mothae Maruping tegi ettekande maksureformi ja rikkuse ümberjaotamise kohta.

Sõnavõtjad: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolò Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenya), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Louis Michel, Ana Gomes ja Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon)

Liikmed rõhutasid, kui tähtis on kehtestada tõhusad maksusüsteemid ja jõustada õigusaktid, tagamaks et tulud kogutakse, arvestatakse ja eraldatakse efektiivselt ja õiglaselt kodanike heaks, ning nõudsid, et edendataks säästvat, kaasavat arengut ja et vaesus kaotataks.

Arutelu lõpetas Anthony Mothae Maruping.

iii.   Detsentraliseeritud koostöö

Jalal Abdel-Latif ÜRO Aafrika majanduskomisjonist tegi ettekande detsentraliseeritud koostöö kohta.

Liikmed rõhutasid detsentraliseeritud koostöö kui näiteks kodanikuühiskonna selle eri vormides kaasamise isevastutust ja mõjuvõimu suurendamist soodustava osaluse edendamise vahendi lisandväärtust. Nad toonitasid ka olulist panust, mille niisugune koostöö on andnud vaesuse vähendamisse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse vähemate vahenditega kui mitmepoolsete ja kahepoolsete rahastajate ressursid. Detsentraliseeritud koostöö eduks on siiski vaja tugevat ja kestvat poliitilist tuge. Detsentraliseeritud eelarvetoetust rõhutati kui vahendit, mis võiks võimaldada abi jaotamist seal, kus eelarvetoetus keskvalitsusele on peatatud.

Sõnavõtjad: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkina Faso), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenya), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togo) ja Louis Michel

Arutelu lõpetas Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon).

6.   Muud küsimused

Kaaspresident Louis Michel teatas, et kahele kaaspresidendile anti luba külastada vanglat Addis Abebas 27. novembril 2013.

(Istung lõppes kell 18.30.)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 4.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/8

---

KOLMAPÄEVAL, 27. NOVEMBRIL 2013 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

2014/C 64/03

Sisukord

| 1. | Rohelise majanduskasvu roll säästliku arengu tagamisel Etioopias |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leedu asevälisministri ja Euroopa Liidu Nõukogu ametis oleva eesistuja Rolandas Krisciunase avaldus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Samoa asepeaministri ja välis- ja kaubandusministri ning AKV nõukogu eesistuja Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo avaldus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Küsimused nõukogule |
| --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Komoori saarestikus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Esmaspäeva, 25. novembri 2013. aasta istungjärgu protokolli kinnitamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | 17.–19. juulil 2013 Abujas (Nigeeria) toimunud 10. piirkondliku kohtumise (Lääne-Aafrika piirkond) aruanne – kaaspresidentide aruanne |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kokkuvõtted töörühmade tegevuse kohta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Teisipäeva, 26. novembri 2013. aasta istungjärgu protokolli kinnitamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Võitlus naiste suguelundite moonutamise vastu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine Aafrikas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

15.

| 16. | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta esitatud muudatusettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

16.

| 17. | Muud küsimused |
| --- | --- |

17.

| 18. | Parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgu toimumise kuupäev ja kohta |
| --- | --- |

18.

| I Lisa | Parlamentaarse ühisassamblee tähestikuline nimekiri |
| --- | --- |

I Lisa

| II Lisa | 25.–27. Novembril 2013. Aastal addis abebas (etioopia) toimunud istungjärgul kohal olnute nimekiri |
| --- | --- |

II Lisa

| III Lisa | Parlamendiväliste esindajate delegeerimine |
| --- | --- |

III Lisa

| IV Lisa | Vastvõetud tekstid |
| --- | --- |

IV Lisa

| — | resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsuse kohta (AKV-EL/100.521/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

| — | resolutsioon lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö ja kolmepoolse koostöö kohta: AKV riikide võimalused ja väljakutsed (AKV-EL/101.516/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

| — | resolutsioon karjakasvatuse sotsiaalse mõju ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele (AKV–EL/101.526/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

| — | resolutsioon julgeoleku kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas (AKV-EL/100.541/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

| — | parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud (AP101.347) |
| --- | --- |

—

KOLMAPÄEVAL, 27. NOVEMBRIL 2013 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.10.)

EESISTUJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

1.   Rohelise majanduskasvu roll säästliku arengu tagamisel Etioopias

Arvamuste vahetus Dessalegne Mesfiniga (Etioopia keskkonnakaitseameti asepeadirektor)

Dessalegne Mesfin andis ülevaate Etioopia ees seisvatest peamistest raskustest seoses CO2-heite vähendamisega ja tutvustas Etioopia valitsuse vastu võetud meetmeid kliimamuutuste riigile avalduva mõju leevendamiseks ja rohelise majanduse edendamiseks. Liikmed õnnitlesid Etioopiat tema sihiteadlike plaanide eest võidelda kliimamuutustega, kuid rõhutasid samuti vajadust, et valitsus võtaks vastu meetmed, mis austaksid Etioopia rahva õigusi.

Sõnavõtjad: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes ja Louis Michel

Arutelu lõpetas Dessalegne Mesfin.

2.   Leedu asevälisministri ja Euroopa Liidu Nõukogu ametis oleva eesistuja Rolandas Krisciunase avaldus

Rolandas Krisciunas tutvustas Leedu kui Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi prioriteete: Sahel, Somaalia ning konfliktid Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Kesk-Aafrika Vabariigis. Ta rõhutas vajadust, et ELi ja AKV partnerid teeksid koostööd ühiste probleemide, nt kliimamuutuste küsimustes, ja arutleksid, kuidas suhted peaksid jätkuma pärast 2020. aastat, mil Cotonou leping lõpeb. Ta esitas ka 11. Euroopa Arengufondi riiklike ja piirkondlike programmide üksikasjad.

3.   Samoa asepeaministri ja välis- ja kaubandusministri ning AKV nõukogu eesistuja Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo avaldus

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo avaldas heameelt ELi ja AKV liikmete ühise vastuse üle terrorismiohule, mis tekkis pärast Westgate’i kaubanduskeskuse rünnakut Nairobis (Kenya). Ta rõhutas mitut valdkonda, milles kumbki pool peaks tihedat koostööd tegema: kliimamuutused, ränne ja ülemaailmne kaubandusrežiim. Ta toonitas ka põllumajandustootmise ja toiduga kindlustatuse tähtsust ja märkis, et nimetatud küsimused peaksid olema 2015. aasta järgses arenguraamistikus esmatähtsad.

4.   Küsimused nõukogule

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Samoa) vastas AKV nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Enrique Guerrero Salom ELi–Aafrika ja ELi–Saheli strateegia kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Enrique Guerrero Salom ELi–Aafrika ja ELi–Saheli strateegia kohta.

| | Küsimus nr 2, mille esitas Horst Schnellhardt destabiliseerimise ohu kohta Kenyas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Horst Schnellhardt destabiliseerimise ohu kohta Kenyas.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Jean-Jacob Bicep „ebaseadusliku kullauhtmise kohta Guyanas: jagatud vastutus?”. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Jean-Jacob Bicep „ebaseadusliku kullauhtmise kohta Guyanas: jagatud vastutus?”.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Fiona Hall aastatuhande arengueesmärkide ja säästva arengu eesmärkide kohta, ja küsimus nr 6, mille esitas Filip Kaczmarek 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Fiona Hall aastatuhande arengueesmärkide ja säästva arengu eesmärkide kohta, ja küsimus nr 6, mille esitas Filip Kaczmarek 2015. aasta järgse arenguraamistiku kohta.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Ana Gomes meediavabaduse ja poliitilise teisitimõtlemise mahasurumise kohta Etioopias. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Ana Gomes meediavabaduse ja poliitilise teisitimõtlemise mahasurumise kohta Etioopias.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Olle Schmidt sõnavabaduse kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Olle Schmidt sõnavabaduse kohta AKV riikides.

Küsimuste nr 1, 2 ja 3 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 7 ja 9 esitajaid ei onud kohal.

Rolandas Krisciunas vastas Euroopa Liidu Nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | Küsimus nr 10, mille esitas Enrique Guerrero Salom ELi–Aafrika ja ELi–Saheli strateegia kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Enrique Guerrero Salom ELi–Aafrika ja ELi–Saheli strateegia kohta.

| | Küsimus nr 11, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Fiona Hall) Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse vastaste meetmete Euroopa-poolse koordineerimise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Fiona Hall) Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse vastaste meetmete Euroopa-poolse koordineerimise kohta.

| | Küsimus nr 12, mille esitas Horst Schnellhardt destabiliseerimise ohu kohta Kenyas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas Horst Schnellhardt destabiliseerimise ohu kohta Kenyas.

| | Küsimus nr 13, mille esitas Gay Mitchell toiduga kindlustamatuse ja alatoitumuse kohta Saheli piirkonnas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13, mille esitas Gay Mitchell toiduga kindlustamatuse ja alatoitumuse kohta Saheli piirkonnas.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Michèle Rivasi mure kohta seoses olukorraga Madagaskaril ja eelolevate valimistega. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Michèle Rivasi mure kohta seoses olukorraga Madagaskaril ja eelolevate valimistega.

| | Küsimus nr 16, mille esitas Patrice Tirolien 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 16, mille esitas Patrice Tirolien 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohta.

| | Küsimus nr 19, mille esitas Jo Leinen Rohelise Kliimafondi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas Jo Leinen Rohelise Kliimafondi kohta.

| | Küsimus nr 20, mille esitas Catherine Bearder metsloomatrofeede kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitas Catherine Bearder metsloomatrofeede kohta.

| | Küsimus nr 21, mille esitas Ana Gomes meediavabaduse ja poliitilise teisitimõtlemise mahasurumise kohta Etioopias. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas Ana Gomes meediavabaduse ja poliitilise teisitimõtlemise mahasurumise kohta Etioopias.

Küsimuse nr 16 esitajal ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 14, 17 ja 18 esitajaid ei onud kohal.

5.   Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etioopia), James Kemi-Gitura (Kenya), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Dominikaani Vabariik), Elmi Obsieh Wais (Djibouti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Kennedy Hamudulu (Sambia), Moses Y. Kollie (Libeeria), Louis Michel, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Abdurahamane Chegou (Niger)

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo ja Rolandas Krisciunas vastasid küsimustele ja osalesid arutelul mitmesuguste teemade üle, sealhulgas Lampedusa tragöödia, ränne, Kenya ja Rahvusvaheline Kriminaalkohus, Euroopa Arengufondi liidu üldeelarvesse lisamine, olukord Kesk-Aafrika Vabariigis, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohaliku elanikkonna suhted ning poliitiline ja inimõiguste olukord Etioopias.

6.   Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Komoori saarestikus

Sõnavõtjad: Vincent Ringenberg (Euroopa välisteenistus), Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Libeeria), Djaé Ahamada Chanfi (Komoorid) ja Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria)

Euroopa Parlamendi liikmed osutasid mitmetele sündmustele ja muudele probleemidele Komoori Liidus. AKV liikmed kritiseerisid teravalt Prantsusmaa jätkuvat kontrolli Mayotte’i üle, asjaomase rahvahääletuse läbiviimist sellel saarel ja saare staatust Prantsuse Vabariigi departemanguna (département). Seejuures viitasid AKV liikmed mitmetele neid küsimusi käsitlevatele ÜRO resolutsioonidele, samuti muudes territoriaalse suveräänsuse küsimustes võetud seisukohtadele. Nad avaldasid vastuseisu ka ELi äärepoolseima piirkonna staatusele, mille Mayotte saaks alates 1. jaanuarist 2014.

7.   Esmaspäeva, 25. novembri 2013. aasta istungjärgu protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

Istung katkestati kell 12.30 ning see jätkus kell 15.15.

Joyce LABOSO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

EESISTUJA: Joyce LABOSO

Kaaspresident

Kaaspresident

8.   17.–19. juulil 2013 Abujas (Nigeeria) toimunud 10. piirkondliku kohtumise (Lääne-Aafrika piirkond) aruanne – kaaspresidentide aruanne

17.–19. juulil 2013 Abujas (Nigeeria) toimunud 10. piirkondliku kohtumise (Lääne-Aafrika piirkond) aruanne – kaaspresidentide aruanne

Kaaspresidendid Joyce Laboso ja Michèle Rivasi esitasid suulise aruande Abujas 17.–19. juulil 2013 toimunud piirkondliku kohtumise peamistest järeldustest, juhtides tähelepanu peamistele arutluse all olnud teemadele.

Sõnavõtjad: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Ghana), Sangoné Sall (Senegal), Boniface Yehouetome (Benin), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania), Michèle Rivasi ja Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria)

Liikmed väljendasid muret nafta punkerdamise probleemi suhtes ja tegid ettepaneku jälgimissüsteemi kohta, mille eesmärk on tõsta kontrolli taset nafta ja selle lõppsihtkoha üle turul.

9.   Kokkuvõtted töörühmade tegevuse kohta

Kokkuvõtted töörühmade tegevuse kohta

Catherine Bearder esitas suulise raporti säästvale linnaarengule suunatud elamuarendusprogrammi töörühma tegevuse kohta.

Tutai Tura (Cooki saared) esitas suulise raporti mikro- ja väikeettevõtjate arendamise kaudu noortele ja naistele töövõimaluste loomise töörühma tegevuse kohta.

10.   Teisipäeva, 26. novembri 2013. aasta istungjärgu protokolli kinnitamine

Teisipäeva, 26. novembri 2013. aasta istungjärgu protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

11.   Võitlus naiste suguelundite moonutamise vastu

Võitlus naiste suguelundite moonutamise vastu

Ilma resolutsioonita arutelu organisatsiooni Kembatti Mentti Gezzimma (KMG) Ethiopia asutaja Bogaletch Gebrega

Bogaletch Gebre tutvustas tööd, mille ta on algatanud ja mida juhib naiste suguelundite moonutamise vastu.

Sõnavõtjad: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Djibouti), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabwe), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Louis Michel, Vincent Ringenberg (Euroopa välisteenistus) ja Ana Gomes

Kogukondadega peetud dialoogi abil on 10 aasta jooksul langetatud naiste suguelundite moonutamise määra 100 %-lt umbes 3 %-ni. Samuti on vähenenud pruutide röövimine ja koduvägivald. Liikmed avaldasid kiitust Bogaletch Gebre pühendumusele, meetodile ja tulemustele ning nõudsid õigusakte, haridust ja muid meetmeid, mis toetavad ja laiendavad tööd naiste suguelundite moonutamise vastu.

Arutelu lõpetas Bogaletch Gebre.

12.   Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine Aafrikas

Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine Aafrikas

Ilma resolutsioonita arutelu

Sõnavõtjad: Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon), Boniface Yehouetome (Bénin), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Djibouti), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambia), Sàbado Teresa Malendza (Mosambiik), Abdourahamane Chegou (Niger), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigeeria), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Simon Vuwa Kaunda (Malawi), James Kembi-Gitura (Kenya) ja Mussa Azzan Zungu (Tansaania)

Liikmed märkisid, et vaesuse vähendamine jääb maha Aafrika viimase viie aasta erakordsest majanduskasvust ja seda ohustab ebavõrdsus. Vaatamata märkimisväärsele edule laste ja emade tervise aastatuhande eesmärgi saavutamisel, on Aafrika laste ja emade surmade osakaal endiselt suurim. Liikmed tegid järelduse, et on hädavajalik, et riigid jätkaksid üksteiselt õppimist ja et need riigid, kes ühendasid püsiva ja õiglase kasvu poliitilise stabiilsuse ja inimarengule suunatud poliitikaga, edenesid enamiku eesmärkide osas hästi.

Arutelu lõpetas Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon).

13.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees Xavier Verboven tegi ettekande

Xavier Verboven tegi ettekande kodanikuühiskonna asendamatu rolli kohta säästvas arengus.

Sõnavõtjad: Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Tšaad) ja Kennedy K. Hamudulu (Sambia)

Liikmes arutasid kodanikuühiskonna tegevusega seotud tingimusi teatud riikides.

Arutelu lõpetas Xavier Verboven.

Kaaspresident tänas südamlikult liikmeid suurepärase koostöö eest tema ametiaja jooksul ja teatas assambleele, et Fitz A. Jackson (Jamaica) jätkab tema tööd.

EESISTUJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

Kaaspresident

Kaaspresident tänas kaaspresident Joyce Laboso ja andis talle kaasa oma parimad soovid edaspidiseks.

14.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine

Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute hääletamine

Kaaspresident tuletas meelde assamblees hääletamise korda.

| — | Õigusriigi põhimõtete järgimine ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsus (AKV-EL/101.521/13/A/lõplik)
  Poliitikakomisjon
  Dharamkumar Seeraj (Guyana) ja Filip Kaczmareki raport
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Õigusriigi põhimõtete järgimine ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsus (AKV-EL/101.521/13/A/lõplik)

Poliitikakomisjon

Dharamkumar Seeraj (Guyana) ja Filip Kaczmareki raport

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö ja kolmepoolne koostöö: AKV riikide võimalused ja väljakutsed (AKV-EL/101.516/13/lõplik)
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon
  Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Jean-Jacob Bicepi raport
  Vastuvõetud muudatusettepanek: 1
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö ja kolmepoolne koostöö: AKV riikide võimalused ja väljakutsed (AKV-EL/101.516/13/lõplik)

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomisjon

Elvis Mutiri wa Bashara (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Jean-Jacob Bicepi raport

Vastuvõetud muudatusettepanek: 1

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Karjakasvatuse sotsiaalne mõju ja keskkonnamõju AKV riikidele (AKV-EL/101.526/13/lõplik)
  Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon
  Abdourahamane Chégou (Niger) ja Fiona Halli raport
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Karjakasvatuse sotsiaalne mõju ja keskkonnamõju AKV riikidele (AKV-EL/101.526/13/lõplik)

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon

Abdourahamane Chégou (Niger) ja Fiona Halli raport

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

15.   Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute hääletamine

Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute hääletamine

| — | Julgeolek Ida-Aafrika järvede piirkonnas (AKV-EL/100.541/13/lõplik)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 3, 4, suuline muudatusettepanek 1, 6
  Tagasilükatud muudatusettepanek: 2
  Kehtetuks muutunud muudatusettepanekud: 5
  Muudetud resolutsioon võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Julgeolek Ida-Aafrika järvede piirkonnas (AKV-EL/100.541/13/lõplik)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 3, 4, suuline muudatusettepanek 1, 6

Tagasilükatud muudatusettepanek: 2

Kehtetuks muutunud muudatusettepanekud: 5

Muudetud resolutsioon võeti vastu.

| — | Olukord Komoori saarestikus (AKV-EL/101.542/13/lõplik)
  Taotleti hääletamist assamblee eri kodades.
  Tagasivõetud muudatusettepanek: 4
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 5
  Resolutsioon lükati tagasi. |
| --- | --- |

—

Olukord Komoori saarestikus (AKV-EL/101.542/13/lõplik)

Taotleti hääletamist assamblee eri kodades.

Tagasivõetud muudatusettepanek: 4

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 5

Resolutsioon lükati tagasi.

16.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta esitatud muudatusettepanekute hääletamine

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta esitatud muudatusettepanekute hääletamine

Kooskõlas töökorra artikliga 35 esitatud juhatuse muudatusettepanekud parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta võeti vastu ühehäälselt.

17.   Muud küsimused

Muud küsimused

Kaaspresident Louis Michel andis aru oma varem samal ennelõunal koos kaaspresident Joyce Labosoga tehtud külaskäigust Kaliti vanglasse.

Sõnavõtjad: Michèle Rivasi, kaaspresident Louis Michel, Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania), Ana Gomes ja Jacob Oulanyah (Uganda)

18.   Parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgu toimumise kuupäev ja kohta

Parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgu toimumise kuupäev ja kohta

Parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärk leiab aset 17.–19. märtsil 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

Kaaspresident tänas Etioopia ametiasutusi nende suurepäraste rajatiste ja istungjärgu tõhusa korraldamise eest ning kaassekretariaati ja kõiki töötajaid nende töö eest.

Kaaspresident teavitas assambleed, et kirjad, milles väljendatakse sügavat pettumust selle üle, et Kreeka kui eesistujariik ei võõrusta järgmist istungjärku, on saadetud Kreeka ametiasutustele ja ELi institutsioonidele.

(Istung lõppes kell 18.20.)

(Istung lõppes kell 18.20.)

Joyce LABOSO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| LABOSO, (KENYA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA SAARED | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSWANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (asepresident) | CASINI |
| CABO VERDE | CASPARY |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASTEX |
| TŠAAD | CHRISTENSEN |
| KOMOORID | COELHO |
| KONGO (Demokraatlik Vabariik) | DE KEYSER |
| KONGO (Vabariik) (asepresident) | DELVAUX |
| COOKI SAARED | DE MITA |
| CÔTE D’IVOIRE | DE SARNEZ |
| DJIBOUTI (asepresident) | DURANT |
| DOMINICA | ENGEL |
| DOMINIKAANI VABARIIK (asepresident) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOOPIA | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIA | GAHLER |
| GHANA | GOERENS (asepresident) |
| GRENADA (asepresident) | GRIESBECK |
| GUINEA | GUERRERO SALOM |
| GUINEA-BISSAU | HALL |
| GUYANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAICA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTHO | JOLY |
| LIBEERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KLASS (asepresident) |
| MALAWI (asepresident) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik) | KURSKI |
| MAURITAANIA (asepresident) | LEGUTKO |
| MAURITIUS (asepresident) | LE PEN |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | LÓPEZ AGUILAR |
| MOSAMBIIK (asepresident) | LÖVIN |
| NAMIIBIA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER (asepresident) | MARTIN |
| NIGEERIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MITCHELL |
| RWANDA | MIZZI |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MOREIRA |
| SAINT LUCIA | NEUSER |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | NICHOLSON (asepresident) |
| SAMOA (asepresident) | OMARJEE (asepresident) |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | OUZKÝ (asepresident) |
| SENEGAL | RIVASI (asepresident) |
| SEIŠELLID | ROITHOVÁ (asepresident) |
| SIERRA LEONE | RONZULLI (asepresident) |
| SAALOMONI SAARED | SCHLYTER |
| SOMAALIA | SCHMIDT |
| LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK | SCHNELLHARDT |
| SURINAME | SCOTTÀ |
| SVAASIMAA | SENYSZYN |
| TANSAANIA | SPERONI (asepresident) |
| IDA-TIMOR | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD JA TOBAGO | TIROLIEN |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (asepresident) |
| VANUATU (asepresident) | VLASÁK |
| SAMBIA | WEBER |
| ZIMBABWE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

LABOSO, (KENYA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA SAARED

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSWANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (asepresident)

CASINI

CABO VERDE

CASPARY

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASTEX

TŠAAD

CHRISTENSEN

KOMOORID

COELHO

KONGO (Demokraatlik Vabariik)

DE KEYSER

KONGO (Vabariik) (asepresident)

DELVAUX

COOKI SAARED

DE MITA

CÔTE D’IVOIRE

DE SARNEZ

DJIBOUTI (asepresident)

DURANT

DOMINICA

ENGEL

DOMINIKAANI VABARIIK (asepresident)

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREA

FERREIRA, Elisa

ETIOOPIA

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIA

GAHLER

GHANA

GOERENS (asepresident)

GRENADA (asepresident)

GRIESBECK

GUINEA

GUERRERO SALOM

GUINEA-BISSAU

HALL

GUYANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAICA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTHO

JOLY

LIBEERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KLASS (asepresident)

MALAWI (asepresident)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik)

KURSKI

MAURITAANIA (asepresident)

LEGUTKO

MAURITIUS (asepresident)

LE PEN

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

LÓPEZ AGUILAR

MOSAMBIIK (asepresident)

LÖVIN

NAMIIBIA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER (asepresident)

MARTIN

NIGEERIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAAPUA UUS-GUINEA

MITCHELL

RWANDA

MIZZI

SAINT KITTS JA NEVIS

MOREIRA

SAINT LUCIA

NEUSER

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

NICHOLSON (asepresident)

SAMOA (asepresident)

OMARJEE (asepresident)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

OUZKÝ (asepresident)

SENEGAL

RIVASI (asepresident)

SEIŠELLID

ROITHOVÁ (asepresident)

SIERRA LEONE

RONZULLI (asepresident)

SAALOMONI SAARED

SCHLYTER

SOMAALIA

SCHMIDT

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

SCHNELLHARDT

SURINAME

SCOTTÀ

SVAASIMAA

SENYSZYN

TANSAANIA

SPERONI (asepresident)

IDA-TIMOR

ŠŤASTNÝ (asepresident)

TOGO

STRIFFLER

TONGA

STURDY

TRINIDAD JA TOBAGO

TIROLIEN

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (asepresident)

VANUATU (asepresident)

VLASÁK

SAMBIA

WEBER

ZIMBABWE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), kaasesimees | CASA, kaasesimees |
| HONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees | KORHOLA, kaasesimees |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON), kaasesimees | CASTEX, kaasesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK) | CASINI |
| NDOUANE (KONGO Vabariik) | DE KEYSER |
| TOURE (COTE D’IVOIRE) | DURANT |
| WAÏSS (DJIBOUTI) | FERREIRA, Elisa |
| ERITREA | GABRIEL |
| DAGO (ETIOOPIA) | GAHLER |
| USAMATE (FIDŽI) | GRIESBECK |
| GUINEA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAICA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| KOLLIE (LIBEERIA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOSAMBIIK | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SAALOMONI SAARED) | ROITHOVÁ |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | SCHMIDT |
| DLAMINI (SVAASIMAA) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

PURCELL (SAMOA), kaasesimees

CASA, kaasesimees

HONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees

KORHOLA, kaasesimees

MILEBOU-AUBUSSON (GABON), kaasesimees

CASTEX, kaasesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

CASINI

NDOUANE (KONGO Vabariik)

DE KEYSER

TOURE (COTE D’IVOIRE)

DURANT

WAÏSS (DJIBOUTI)

FERREIRA, Elisa

ERITREA

GABRIEL

DAGO (ETIOOPIA)

GAHLER

USAMATE (FIDŽI)

GRIESBECK

GUINEA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GUYANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

JACKSON (JAMAICA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

KOLLIE (LIBEERIA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOSAMBIIK

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SAALOMONI SAARED)

ROITHOVÁ

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SCHMIDT

DLAMINI (SVAASIMAA)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMISJON

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), kaasesimees | CARVALHO, kaasesimees |
| LENGKON (VANUATU), kaasesimees | LEGUTKO, kaasesimees |
| VAN DER WALT (NAMIIBIA), kaasesimees | ALVES, kaasesimees |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| WORREL (BARBADOS) | BULLMANN |
| WA BASHARA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK) | CASPARY |
| | ENGEL |
| KINGSFORD BAGBIN(GHANA) | FORD |
| MESSU (EKVATORIAAL-GUINEA) | GOERENS |
| KEMBI-GITURA (KENYA) | GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTHO) | JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALAWI) | KUHN |
| MARSHALLI SAARED | MARTIN |
| OULD GUELAYE (MAURITAANIA) | MATO ADROVER |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | MAYER |
| AHMED (NIGEERIA) | McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RWANDA) | MICHEL |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MITCHELL |
| LONG (SAINT LUCIA) | MIZZI |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | OMARJEE |
| POOL (SEIŠELLID) | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SUDAAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAME) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO) | ZANICCHI |
| TUVALU | |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SALL (SENEGAL), kaasesimees

CARVALHO, kaasesimees

LENGKON (VANUATU), kaasesimees

LEGUTKO, kaasesimees

VAN DER WALT (NAMIIBIA), kaasesimees

ALVES, kaasesimees

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

WORREL (BARBADOS)

BULLMANN

WA BASHARA (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK)

CASPARY

ENGEL

KINGSFORD BAGBIN(GHANA)

FORD

MESSU (EKVATORIAAL-GUINEA)

GOERENS

KEMBI-GITURA (KENYA)

GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTHO)

JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALAWI)

KUHN

MARSHALLI SAARED

MARTIN

OULD GUELAYE (MAURITAANIA)

MATO ADROVER

DEERPALSING (MAURITIUS)

MAYER

AHMED (NIGEERIA)

McMILLAN-SCOTT

POLISI (RWANDA)

MICHEL

SAINT KITTS JA NEVIS

MITCHELL

LONG (SAINT LUCIA)

MIZZI

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

OMARJEE

POOL (SEIŠELLID)

SCHLYTER

SIERRA LEONE

ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SUDAAN)

STURDY

PANKA (SURINAME)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

ZANICCHI

TUVALU

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZANIA), kaasesimees | RIVASI, kaasesimees |
| WEIDOU (TŠAAD), kaasesimees | BAUER, kaasesimees |
| GRENADA, kaasesimees | SCHNELLARDT, kaasesimees |
| BAHAMA SAARED | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| BOSTWANA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| OWONA KONO (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| CABO VERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (KOMOORID) | FERREIRA, João |
| TURA (COOKI SAARED) | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| DOMINIKAANI VABARIIK | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA-BISSAU | KURSKI |
| MADAGASKAR | LÖVIN |
| MIKRONEESIA (MIKRONEESIA LIIDURIIGID) | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUE) | SCOTTÀ |
| KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA) | SENYSZYN |
| SOMAALIA | TOIA |
| LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK | VAUGHAN |
| IDA-TIMOR | VLASÁK |
| HAMUDULU (SAMBIA) | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

NDUGAI (TANZANIA), kaasesimees

RIVASI, kaasesimees

WEIDOU (TŠAAD), kaasesimees

BAUER, kaasesimees

GRENADA, kaasesimees

SCHNELLARDT, kaasesimees

BAHAMA SAARED

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

BOSTWANA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

OWONA KONO (KAMERUN)

DE SARNEZ

CABO VERDE

ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (KOMOORID)

FERREIRA, João

TURA (COOKI SAARED)

HALL

DOMINICA

HAUG

DOMINIKAANI VABARIIK

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA-BISSAU

KURSKI

MADAGASKAR

LÖVIN

MIKRONEESIA (MIKRONEESIA LIIDURIIGID)

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

TAGELAGI (NIUE)

SCOTTÀ

KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)

SENYSZYN

SOMAALIA

TOIA

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

VAUGHAN

IDA-TIMOR

VLASÁK

HAMUDULU (SAMBIA)

ZIMMER

---

II LISA

25.–27. NOVEMBRIL 2013. AASTAL ADDIS ABEBAS (ETIOOPIA) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI

| LABOSO, (Kenya), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident (3), (4) |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI |
| WORREL (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (2), (3) (MOREIRA, V. asemel) |
| YEHOUETOME (Benin) | BEARDER |
| MOTLHALE (Botswana) | BINEV (SPERONI, F. E. asemel) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BOULLAND (DE MITA, L. asemel) |
| KARERWA (Burundi) | CALLANAN |
| OWONA KONO (Kamerun) (asepresident) | CARVALHO (2) |
| NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik) | CHRISTENSEN |
| WEIDOU (Tšaad) | DE SARNEZ (2) |
| DJAE (Komoorid) | GABRIEL |
| LUTUNDULA APALA (Kongo Demokraatlik Vabariik) | GOMES (FERREIRA, E. asemel) |
| NDOUANE (Kongo Vabariik) | GRIESBECK (2) |
| TURA (Cooki saared) | GUERRERO SALOM |
| TOURE (Côte d’Ivoire) | GUTIERREZ-CORTINES (MATO, G. asemel) |
| WAISS (Djibouti) (asepresident) | HALL |
| JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik) (asepresident) | KACZMAREK |
| USAMATE (Fidži) | KLASS (asepresident) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | KORHOLA |
| BALDEH (Gambia) | LEINEN (TOIA, P. asemel) |
| BAGBIN (Ghana) | LÓPEZ AGUILAR |
| SEERAJ (Guyana) | MARTINEZ MARTINEZ (2) |
| RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskar) | MAYER |
| VUWA-KAUNDA (Malawi) | MITCHELL |
| OULD GUELAYE (Mauritaania) | MIZZI |
| SITHOLE (Mosambiik) (asepresident) | MUNIZ DE URQUIZA (CASTEX, F. asemel) |
| VAN DER WALT (Namiibia) | NEUSER |
| CHEGOU (Niger) (asepresident) | NICOLAI (MANDERS, T. asemel) |
| AHMED (Nigeeria) | RINALDI (2), (3) (JENSEN, E. asemel) |
| TAGELAGI) (Niue) | RIVASI |
| KOIM (Paapua Uus-Guinea) | SCHMIDT |
| KANAI (Palau) | SCHNELLHARDT |
| LONG (Saint Lucia) | STASTNY |
| PURCELL (Samoa) (asepresident) | TIROLIEN (3), (4) |
| SALL (Senegal) | VAUGHAN |
| POOL (Seišellid) | VANHECKE (2) (SCOTTA, G. asemel) |
| BUNDU (Sierra Leone) | VLASAK (2) |
| TOZAKA (Saalomoni Saared) | WIELAND |
| SWART (Lõuna-Aafrika Vabariik) | WLOSOWICZ (3), (4) KURSKI, J. asemel) |
| PANKA (Suriname) | |
| DLAMINI (Svaasimaa) | |
| NDUGAI (TANSAANIA) (asepresident) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) | |
| KHAN (Trinidad ja Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KALTALIO (Vanuatu) (1) | |
| HAMUDULU (Sambia) | |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | |

LABOSO, (Kenya), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident (3), (4)

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI

WORREL (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (2), (3) (MOREIRA, V. asemel)

YEHOUETOME (Benin)

BEARDER

MOTLHALE (Botswana)

BINEV (SPERONI, F. E. asemel)

TAPSOBA (Burkina Faso)

BOULLAND (DE MITA, L. asemel)

KARERWA (Burundi)

CALLANAN

OWONA KONO (Kamerun) (asepresident)

CARVALHO (2)

NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)

CHRISTENSEN

WEIDOU (Tšaad)

DE SARNEZ (2)

DJAE (Komoorid)

GABRIEL

LUTUNDULA APALA (Kongo Demokraatlik Vabariik)

GOMES (FERREIRA, E. asemel)

NDOUANE (Kongo Vabariik)

GRIESBECK (2)

TURA (Cooki saared)

GUERRERO SALOM

TOURE (Côte d’Ivoire)

GUTIERREZ-CORTINES (MATO, G. asemel)

WAISS (Djibouti) (asepresident)

HALL

JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik) (asepresident)

KACZMAREK

USAMATE (Fidži)

KLASS (asepresident)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

KORHOLA

BALDEH (Gambia)

LEINEN (TOIA, P. asemel)

BAGBIN (Ghana)

LÓPEZ AGUILAR

SEERAJ (Guyana)

MARTINEZ MARTINEZ (2)

RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskar)

MAYER

VUWA-KAUNDA (Malawi)

MITCHELL

OULD GUELAYE (Mauritaania)

MIZZI

SITHOLE (Mosambiik) (asepresident)

MUNIZ DE URQUIZA (CASTEX, F. asemel)

VAN DER WALT (Namiibia)

NEUSER

CHEGOU (Niger) (asepresident)

NICOLAI (MANDERS, T. asemel)

AHMED (Nigeeria)

RINALDI (2), (3) (JENSEN, E. asemel)

TAGELAGI) (Niue)

RIVASI

KOIM (Paapua Uus-Guinea)

SCHMIDT

KANAI (Palau)

SCHNELLHARDT

LONG (Saint Lucia)

STASTNY

PURCELL (Samoa) (asepresident)

TIROLIEN (3), (4)

SALL (Senegal)

VAUGHAN

POOL (Seišellid)

VANHECKE (2) (SCOTTA, G. asemel)

BUNDU (Sierra Leone)

VLASAK (2)

TOZAKA (Saalomoni Saared)

WIELAND

SWART (Lõuna-Aafrika Vabariik)

WLOSOWICZ (3), (4) KURSKI, J. asemel)

PANKA (Suriname)

DLAMINI (Svaasimaa)

NDUGAI (TANSAANIA) (asepresident)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

KHAN (Trinidad ja Tobago)

OULANYAH (Uganda)

KALTALIO (Vanuatu) (1)

HAMUDULU (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Koosolekul viibisid ka:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva. PEREIRA

AVELINO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

KAMERUN

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

KESK-AAFRIKA VABARIIK

NOUGANGA

TŠAAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

KONGO Demokraatlik Vabariik

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

KONGO Vabariik

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

CÔTE D’IVOIRE

F. TOURE

S. TOURE

KRA

KUUBA

SHELTON

MARICHAL

DJIBOUTI

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

EKVATORIAAL-GUINEA

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WIALSI

ETIOOPIA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIDŽI

VOCEA

GABON

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GUINEE

NOUNKE

GUYANA

GOMES

KENYA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASKAR

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALAWI

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAURITAANIA

MINT HAMA

MOSAMBIIK

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMIIBIA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGEERIA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PAAPUA UUS-GUINEA

BALANGETUMA

MARO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEIŠELLID

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

SUDAAN

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAME

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SVAASIMAA

MASUKU

TANSAANIA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDAD JA TOBAGO

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

SAMBIA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

AKV RIIKIDE NÕUKOGU

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, Samoa asepeaminister ja välis- ja kaubandusminister ning AKV nõukogu eesistuja

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

Rolandas Kriščiūnas, Leedu asevälisminister Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja

EUROOPA KOMISJON

PIEBALGS, arenguvolinik

Euroopa välisteenistus

COSTA PEREIRA, osakonna juhataja, üleaafrikalised küsimused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

VERBOVEN

Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg

NKANAGU

Aafrika Liit

MWENCHA

Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsioon

BARARUNYERETSE

AKV SEKRETARIAAT

MUMUNI, kaaspeasekretär

EUROOPA LIIDU SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(2)  Viibis kohal 25. novembril 2013

(3)  Viibis kohal 26. novembril 2013

(4)  Viibis kohal 27. novembril 2013

---

III LISA

PARLAMENDIVÄLISTE ESINDAJATE DELEGEERIMINE

Fidži

John Usamate, töö-,

töösuhete ja tööhõive minister ning Fidži delegatsiooni juht

Madagaskar

Jean Ernest Rakotomiandrisoa,

rahvusliku ülemineku kongressi liige ja Madagaskari delegatsiooni juht

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

| — | resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsuse kohta
  (AKV-EL/100.521/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

resolutsioon õigusriigi põhimõtete järgimise ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsuse kohta

(AKV-EL/100.521/13/lõplik),

| — | resolutsioon lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö ja kolmepoolse koostöö kohta: AKV riikide võimalused ja väljakutsed
  (AKV-EL/101.516/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

resolutsioon lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö ja kolmepoolse koostöö kohta: AKV riikide võimalused ja väljakutsed

(AKV-EL/101.516/13/lõplik),

| — | resolutsioon karjakasvatuse sotsiaalse mõju ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele
  (AKV–EL/101.526/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

resolutsioon karjakasvatuse sotsiaalse mõju ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele

(AKV–EL/101.526/13/lõplik),

| — | resolutsioon julgeoleku kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas
  (AKV-EL/100.541/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

resolutsioon julgeoleku kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas

(AKV-EL/100.541/13/lõplik),

| — | parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud (AP101.347) |
| --- | --- |

—

parlamentaarse ühisassamblee töökorra muudatusettepanekud (AP101.347)

RESOLUTSIOON (1)

õigusriigi põhimõtete järgimise ning erapooletu ja sõltumatu kohtusüsteemi tähtsuse kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | 25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine, |
| --- | --- |

—

25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artiklit 2 ja artikli 21 lõikeid 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artiklit 2 ja artikli 21 lõikeid 1 ja 2,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, eriti selle artikli 8 lõiget 4, artiklit 9, artikli 33 lõiget 1 ja artiklit 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut, eriti selle artikli 8 lõiget 4, artiklit 9, artikli 33 lõiget 1 ja artiklit 96,

| — | võttes arvesse 30. jaanuaril 2007. aastal vastu võetud Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta, eriti selle artikli 2 lõikeid 2, 5, 6 ja 9, artikli 3 lõikeid 1, 2, 5, 7, 8 ja 9 ning artikleid 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 ja 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. jaanuaril 2007. aastal vastu võetud Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta, eriti selle artikli 2 lõikeid 2, 5, 6 ja 9, artikli 3 lõikeid 1, 2, 5, 7, 8 ja 9 ning artikleid 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 ja 33,

| — | võttes arvesse Kariibi Ühenduse (CARICOM) 19. veebruari 1997. aasta kodanikuühiskonna hartat, eriti artiklit XVII, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kariibi Ühenduse (CARICOM) 19. veebruari 1997. aasta kodanikuühiskonna hartat, eriti artiklit XVII,

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 8. juuli 2002. aasta deklaratsiooni demokraatia, poliitika, majanduse ja äriühingu üldjuhtimise kohta, eelkõige artikleid 7 ja 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 8. juuli 2002. aasta deklaratsiooni demokraatia, poliitika, majanduse ja äriühingu üldjuhtimise kohta, eelkõige artikleid 7 ja 14,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 11. juuli 2003. aasta konventsiooni korruptsiooni ennetamise ja korruptsioonivastase võitluse kohta, eelkõige artikleid 3 ja 17 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 11. juuli 2003. aasta konventsiooni korruptsiooni ennetamise ja korruptsioonivastase võitluse kohta, eelkõige artikleid 3 ja 17 (2),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri 16. märtsi 2012. aasta aruannet „Õiguste tagamine: tegevusprogramm õigusriigi tugevdamiseks riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri 16. märtsi 2012. aasta aruannet „Õiguste tagamine: tegevusprogramm õigusriigi tugevdamiseks riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil”,

| — | võttes arvesse ÜRO üldpõhimõtteid kohtunike sõltumatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO üldpõhimõtteid kohtunike sõltumatuse kohta,

| — | võttes arvesse 21. detsembril 2001. aastal Dakaris vastu võetud Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) protokolli A/SP1/12/01 demokraatia ja hea valitsemistava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembril 2001. aastal Dakaris vastu võetud Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) protokolli A/SP1/12/01 demokraatia ja hea valitsemistava kohta,

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/101.521/A/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/101.521/A/lõplik),

| A. | arvestades, et õigusriigi põhimõtete austamine ja võimude tasakaal (täidesaatev, seadusandlik, kohtuvõim) on stabiilse demokraatia rakendamiseks ja toimimiseks vältimatu – ELi–AKV koostöö ühine eesmärk – ja oluline hea valitsemistava osa ning õiglase riigi edendamise ja jätkusuutliku poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse arengu eeltingimus, võimaldades parlamentaarsel demokraatial lihtsamini toimida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigusriigi põhimõtete austamine ja võimude tasakaal (täidesaatev, seadusandlik, kohtuvõim) on stabiilse demokraatia rakendamiseks ja toimimiseks vältimatu – ELi–AKV koostöö ühine eesmärk – ja oluline hea valitsemistava osa ning õiglase riigi edendamise ja jätkusuutliku poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse arengu eeltingimus, võimaldades parlamentaarsel demokraatial lihtsamini toimida;

| B. | arvestades, et tõhus, kindel ja selge võimude lahusus on põhiline, et tagada tõeliselt erapooletu, sõltumatu ja kättesaadava kohtusüsteemi olemasolu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõhus, kindel ja selge võimude lahusus on põhiline, et tagada tõeliselt erapooletu, sõltumatu ja kättesaadava kohtusüsteemi olemasolu;

| C. | arvestades, et kehtestatud õiguslik struktuur peaks tagama tasakaalu kolme põhiseadusliku volituse vahel, mis peavad olema sõltumatud isikutest, kes konkreetseid ametikohti täidavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kehtestatud õiguslik struktuur peaks tagama tasakaalu kolme põhiseadusliku volituse vahel, mis peavad olema sõltumatud isikutest, kes konkreetseid ametikohti täidavad;

| D. | arvestades, et vaba ja eetilise pressivõrgustiku olemasolu ning kodanikuühiskond, kelle õiguseid austatakse ja keda arvestatakse poliitiliste otsuste tegemisel, võib aidata tagada nõuetekohaste põhiseaduslike volituste tasakaalu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaba ja eetilise pressivõrgustiku olemasolu ning kodanikuühiskond, kelle õiguseid austatakse ja keda arvestatakse poliitiliste otsuste tegemisel, võib aidata tagada nõuetekohaste põhiseaduslike volituste tasakaalu;

| E. | arvestades, et nii ELi kui ka AKV riigid on väga huvitatud demokraatia edasisest arendamisest ja õigesti toimivast põhiseaduslikust korrast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii ELi kui ka AKV riigid on väga huvitatud demokraatia edasisest arendamisest ja õigesti toimivast põhiseaduslikust korrast;

| F. | arvestades, et erapooletu, sõltumatu ja kättesaadava kohtusüsteemi olemasolu on kõikide riikide õigusriigi ülioluline aspekt, et tagada seaduste täitmine kõikide poolt, edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja tugevdada inimeste usaldust valitsuste vastu, soodustades seeläbi poliitilist stabiilsust ja turvalisust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et erapooletu, sõltumatu ja kättesaadava kohtusüsteemi olemasolu on kõikide riikide õigusriigi ülioluline aspekt, et tagada seaduste täitmine kõikide poolt, edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja tugevdada inimeste usaldust valitsuste vastu, soodustades seeläbi poliitilist stabiilsust ja turvalisust;

| G. | arvestades, et kohtusüsteemis rikub korruptsioon diskrimineerimise keeldu ja õiguskaitse kättesaadavuse põhimõtteid ning õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja tõhusale õiguskaitsevahendile, kuid need põhimõtted on kõikide muude inimõiguste jõustamiseks äärmiselt olulised, ning arvestades, et korruptsioon moonutab oluliselt kohtusüsteemi ja riigi haldusstruktuuri sõltumatust, pädevust ja erapooletust, kuna soodustab umbusaldust riigiasutuste vastu, õõnestab õigusriigi põhimõtteid ja põhjustab vägivalda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtusüsteemis rikub korruptsioon diskrimineerimise keeldu ja õiguskaitse kättesaadavuse põhimõtteid ning õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja tõhusale õiguskaitsevahendile, kuid need põhimõtted on kõikide muude inimõiguste jõustamiseks äärmiselt olulised, ning arvestades, et korruptsioon moonutab oluliselt kohtusüsteemi ja riigi haldusstruktuuri sõltumatust, pädevust ja erapooletust, kuna soodustab umbusaldust riigiasutuste vastu, õõnestab õigusriigi põhimõtteid ja põhjustab vägivalda;

| H. | arvestades, et piisavad, objektiivsel ja õiglasel alusel tööle võetud, hea koolitusega inimesed on vajalikud kohtusüsteemi ja politsei nõuetekohaseks toimimiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et piisavad, objektiivsel ja õiglasel alusel tööle võetud, hea koolitusega inimesed on vajalikud kohtusüsteemi ja politsei nõuetekohaseks toimimiseks;

| I. | arvestades, et kodanike usaldus riikide õigussüsteemi ja kohtute õiguspärasus sõltuvad õiglasest, läbipaistavast, ausast ja tõhusast kohtusüsteemist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kodanike usaldus riikide õigussüsteemi ja kohtute õiguspärasus sõltuvad õiglasest, läbipaistavast, ausast ja tõhusast kohtusüsteemist;

| J. | arvestades, et avalike suhete terviklikkus ja rahaliste vahendite juhtimine on hea valitsemistava ja õigusriigi keskmes ning neid peetakse korruptsiooni vähendamise teguriks; arvestades, et poliitilised juhid peavad kandma poliitilist ja kohtulikku vastutust avalike vahendite isikliku omastamise eest; arvestades, et laialt levinud korruptsioon ja läbipaistvuse, teabele juurdepääsu ja otsustuste tegemisse kaasamise puudumine takistab kodanikel nõudmast valitsuste ja poliitiliste esindajate aruandluskohustuse täitmist, et tagada vahenditega seotud tulu ja turu-uuringute kasutamine inimõiguste toetamiseks; arvestades, et valituste kohustus on teha kõik neist olenev, et võidelda korruptsiooniga riigi- ja eraettevõtetes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et avalike suhete terviklikkus ja rahaliste vahendite juhtimine on hea valitsemistava ja õigusriigi keskmes ning neid peetakse korruptsiooni vähendamise teguriks; arvestades, et poliitilised juhid peavad kandma poliitilist ja kohtulikku vastutust avalike vahendite isikliku omastamise eest; arvestades, et laialt levinud korruptsioon ja läbipaistvuse, teabele juurdepääsu ja otsustuste tegemisse kaasamise puudumine takistab kodanikel nõudmast valitsuste ja poliitiliste esindajate aruandluskohustuse täitmist, et tagada vahenditega seotud tulu ja turu-uuringute kasutamine inimõiguste toetamiseks; arvestades, et valituste kohustus on teha kõik neist olenev, et võidelda korruptsiooniga riigi- ja eraettevõtetes;

| K. | arvestades, et head valitsemistava, mis on ELi ja AKV riikide koostöö peamine põhimõte, määratletakse pikaajalise muutuva protsessina, mis tugineb üldistele eesmärkidele ja põhimõtetele ning jagatud püüdlustele, mis peavad teavitama valitsuse peamistest riigi valdkonna tegevustest ning avalike asutuste ja kodanike vastastikusest koostoimest (3); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et head valitsemistava, mis on ELi ja AKV riikide koostöö peamine põhimõte, määratletakse pikaajalise muutuva protsessina, mis tugineb üldistele eesmärkidele ja põhimõtetele ning jagatud püüdlustele, mis peavad teavitama valitsuse peamistest riigi valdkonna tegevustest ning avalike asutuste ja kodanike vastastikusest koostoimest (3);

| L. | arvestades, et haridus, eelkõige kodanikuõpetus alates varasest noorusest, ning rahukultuuri, inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja kodanikuõiguste üldine teadlikkus on olulised ühtekuuluvustunde tugevdamiseks ja kodanike aktiivseks osalemiseks ühiskonnas ning võimaldavad juurduda austusel õigusriigi vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et haridus, eelkõige kodanikuõpetus alates varasest noorusest, ning rahukultuuri, inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja kodanikuõiguste üldine teadlikkus on olulised ühtekuuluvustunde tugevdamiseks ja kodanike aktiivseks osalemiseks ühiskonnas ning võimaldavad juurduda austusel õigusriigi vastu;

| M. | arvestades, et samad põhimõtted peavad olema kõikehõlmavad ega tohi alluda riiklikele või piirkondlikele „erinormidele”, isegi kui nende rakendamise viisid on riigiti erinevad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et samad põhimõtted peavad olema kõikehõlmavad ega tohi alluda riiklikele või piirkondlikele „erinormidele”, isegi kui nende rakendamise viisid on riigiti erinevad;

| 1. | tuletab meelde, et mis tahes demokraatlik süsteem põhineb põhiõigustel ja seotud kohtusüsteemil, ning rõhutab sellega seoses kohtute sõltumatuse põhimõtte olulisust; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et mis tahes demokraatlik süsteem põhineb põhiõigustel ja seotud kohtusüsteemil, ning rõhutab sellega seoses kohtute sõltumatuse põhimõtte olulisust;

| 2. | nõuab õigusriigi asjakohaste artiklite tõhusat vastuvõtmist ja rakendamist, võimude lahusust ja rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ÜRO, Aafrika Liidu, ELi ja piirkondlike organisatsioonide lepingutes, hartades, kokkulepetes ja deklaratsioonides sisalduvate kohtusüsteemide sõltumatust; |
| --- | --- |

2.

nõuab õigusriigi asjakohaste artiklite tõhusat vastuvõtmist ja rakendamist, võimude lahusust ja rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ÜRO, Aafrika Liidu, ELi ja piirkondlike organisatsioonide lepingutes, hartades, kokkulepetes ja deklaratsioonides sisalduvate kohtusüsteemide sõltumatust;

| 3. | kutsub rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone üles kasutama oma mõjujõudu, et aidata liikmesriikide parlamentidel rakendada oma järelevalve funktsiooni; julgustab sellega seoses AKL riikide parlamentide ja ELi liikmesriikide vahelist heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

3.

kutsub rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone üles kasutama oma mõjujõudu, et aidata liikmesriikide parlamentidel rakendada oma järelevalve funktsiooni; julgustab sellega seoses AKL riikide parlamentide ja ELi liikmesriikide vahelist heade tavade vahetamist;

| 4. | tervitab piirkondlikke juhtimisalgatuste käivitamist, nagu Aafrika riikide vastastikuse järelevalve mehhanism, ning palub sarnaste vahendite arendamist õigusvaldkonnas; |
| --- | --- |

4.

tervitab piirkondlikke juhtimisalgatuste käivitamist, nagu Aafrika riikide vastastikuse järelevalve mehhanism, ning palub sarnaste vahendite arendamist õigusvaldkonnas;

| 5. | soovitab, et põhiseadused või põhiseaduslikud dokumendid määraksid selgelt võimude lahususe eekirjad ning täpsustaksid vastava institutsionaalse raamistiku; väljendab sellega seoses kahtlusi jälgitavate, põhiseaduslikult küsitavate tavade kohta, kusjuures otsustusvõimeline enamus põhiseaduse muutmiseks võib piirata vähemuste õigusi siseriiklike õigusaktide alusel, mis on kehtestatud poliitilise kontrolli eesmärgil; rõhutab, et põhiseaduste läbivaatamine peaks olema erand ning seda peaks kavandama pigem institutsionaalsetele kui poliitilistele nõuetele vastamiseks; julgustab seetõttu looma süsteemi, et institutsionaliseerida poliitiline kontroll ja põhiseaduslik järelevalve sõltumatu kohtu poolt enne mis tahes põhiseaduse muudatuse tegemist; |
| --- | --- |

5.

soovitab, et põhiseadused või põhiseaduslikud dokumendid määraksid selgelt võimude lahususe eekirjad ning täpsustaksid vastava institutsionaalse raamistiku; väljendab sellega seoses kahtlusi jälgitavate, põhiseaduslikult küsitavate tavade kohta, kusjuures otsustusvõimeline enamus põhiseaduse muutmiseks võib piirata vähemuste õigusi siseriiklike õigusaktide alusel, mis on kehtestatud poliitilise kontrolli eesmärgil; rõhutab, et põhiseaduste läbivaatamine peaks olema erand ning seda peaks kavandama pigem institutsionaalsetele kui poliitilistele nõuetele vastamiseks; julgustab seetõttu looma süsteemi, et institutsionaliseerida poliitiline kontroll ja põhiseaduslik järelevalve sõltumatu kohtu poolt enne mis tahes põhiseaduse muudatuse tegemist;

| 6. | nõuab, et parlamentaarsetele vähemustele kehtestatakse tõhusad õigused, koos poliitiliste erakondade rahastamise rangete reeglite rakendamisega, mis tagavad suure läbipaistvuse, see on vajalik, et võimaldada demokraatlikku kontrolli, võimude tasakaalu ja jätkusuutlikku demokraatiat; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et parlamentaarsetele vähemustele kehtestatakse tõhusad õigused, koos poliitiliste erakondade rahastamise rangete reeglite rakendamisega, mis tagavad suure läbipaistvuse, see on vajalik, et võimaldada demokraatlikku kontrolli, võimude tasakaalu ja jätkusuutlikku demokraatiat;

| 7. | kordab, et kodanikuühiskonnal on positiivne ja ennetav osa riigivõimu, erakondade ja kodanike vahelises suhtluses ning riigipöörde või õigusriigi korra rikkumiste takistamisel; |
| --- | --- |

7.

kordab, et kodanikuühiskonnal on positiivne ja ennetav osa riigivõimu, erakondade ja kodanike vahelises suhtluses ning riigipöörde või õigusriigi korra rikkumiste takistamisel;

| 8. | rõhutab vaba ja sõltumatu pluralistliku meedia olulisust, mis on võimeline soodustama demokraatlikku kontrolli ja riigivõimu tasakaalustamist, kaitstud õigustega infovabaduse õigusaktide raames; nõuab, et enam ei kiusataks taga ajakirjanikke, kes peaksid saama teha oma tööd sõltumatul moel, ilma vägivalla ja vastusüüdistuse hirmuta, ning oma töö tõttu vääralt vangistatud ajakirjanike ja blogijate kohest vabastamist; nõuab terrorismi- ja ekstremismivastaste õigusaktide ning rahvusliku julgeoleku, reetmise või kukutamise seaduste muutmist, mida on võimalik kasutada ajakirjanike vastutusele võtmiseks ja vangistamiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vaba ja sõltumatu pluralistliku meedia olulisust, mis on võimeline soodustama demokraatlikku kontrolli ja riigivõimu tasakaalustamist, kaitstud õigustega infovabaduse õigusaktide raames; nõuab, et enam ei kiusataks taga ajakirjanikke, kes peaksid saama teha oma tööd sõltumatul moel, ilma vägivalla ja vastusüüdistuse hirmuta, ning oma töö tõttu vääralt vangistatud ajakirjanike ja blogijate kohest vabastamist; nõuab terrorismi- ja ekstremismivastaste õigusaktide ning rahvusliku julgeoleku, reetmise või kukutamise seaduste muutmist, mida on võimalik kasutada ajakirjanike vastutusele võtmiseks ja vangistamiseks;

| 9. | soovitab tungivalt riigistruktuuride ja -asutuste, eelkõige kohtutega seotud asutuste tugevdamist; nõuab, et riigiasutused eraldaksid selleks vajalikud vahendid; märgib, et kohtute otsuseid ja süüdimõistmisi ei saa täide viia ilma usaldusväärse karistussüsteemita, millele on eraldatud vajalikud vahendid ja mis austab inimõigusi; |
| --- | --- |

9.

soovitab tungivalt riigistruktuuride ja -asutuste, eelkõige kohtutega seotud asutuste tugevdamist; nõuab, et riigiasutused eraldaksid selleks vajalikud vahendid; märgib, et kohtute otsuseid ja süüdimõistmisi ei saa täide viia ilma usaldusväärse karistussüsteemita, millele on eraldatud vajalikud vahendid ja mis austab inimõigusi;

| 10. | leiab, et EL peaks pöörama rohkem tähelepanu „läbikukkunud riikide” olukorrale kooskõlas OECD rahvusvahelise tegevuse põhimõtetega ebakindlates riikides ja olukordades; |
| --- | --- |

10.

leiab, et EL peaks pöörama rohkem tähelepanu „läbikukkunud riikide” olukorrale kooskõlas OECD rahvusvahelise tegevuse põhimõtetega ebakindlates riikides ja olukordades;

| 11. | nõuab majandussfääris selget ja läbipaistvat õigusloomeprotsessi, mis koos sõltumatu kohtusüsteemiga tõstab investeerijate usaldust ning annab seega suure panuse jätkusuutliku majanduse arengusse; palub sellega seoses pöörata erilist tähelepanu kinnisvaraeeskirjadele ning rõhutab osalemisõiguse rakendamise ja teabele juurdepääsu õiguse ning avalike aruandekohustuse mehhanismide, nagu avalikud andmed, kui demokraatia kesksete põhimõtete olulisust; |
| --- | --- |

11.

nõuab majandussfääris selget ja läbipaistvat õigusloomeprotsessi, mis koos sõltumatu kohtusüsteemiga tõstab investeerijate usaldust ning annab seega suure panuse jätkusuutliku majanduse arengusse; palub sellega seoses pöörata erilist tähelepanu kinnisvaraeeskirjadele ning rõhutab osalemisõiguse rakendamise ja teabele juurdepääsu õiguse ning avalike aruandekohustuse mehhanismide, nagu avalikud andmed, kui demokraatia kesksete põhimõtete olulisust;

| 12. | rõhutab vajadust tugevdada koolituste ja ümberõppe kaudu kohtusüsteemi eest vastutavate osalejate (põhiseaduskohus, sõltumatud riiklikud valimiskomisjonid, kohtunikud, prokurörid, eeluurimisosakonnad) sisemist võimekust ja institutsionaliseerida sisemise terviklikkuse kontrollimehhanismid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust tugevdada koolituste ja ümberõppe kaudu kohtusüsteemi eest vastutavate osalejate (põhiseaduskohus, sõltumatud riiklikud valimiskomisjonid, kohtunikud, prokurörid, eeluurimisosakonnad) sisemist võimekust ja institutsionaliseerida sisemise terviklikkuse kontrollimehhanismid;

| 13. | soovitab asutada kohtusüsteemi ametnikele distsiplinaarmenetluse vahekohus, et tagada kohtunike sõltumatus seoses karjääri edendamise võimalustega ja ametisse nimetamistega; |
| --- | --- |

13.

soovitab asutada kohtusüsteemi ametnikele distsiplinaarmenetluse vahekohus, et tagada kohtunike sõltumatus seoses karjääri edendamise võimalustega ja ametisse nimetamistega;

| 14. | rõhutab tugevat vajadust lahendada igapäevased probleemid, nagu vaesus, taskukohaste tervishoiuteenuste puudumine ja korruptsioon, mis tugevdavad avalikku arvamust, et demokraatia ei ole parandanud elutingimusi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab tugevat vajadust lahendada igapäevased probleemid, nagu vaesus, taskukohaste tervishoiuteenuste puudumine ja korruptsioon, mis tugevdavad avalikku arvamust, et demokraatia ei ole parandanud elutingimusi;

| 15. | leiab, et tugev ja piisavate ressurssidega kohtusüsteem on kaitsevall kohaliku korruptsiooni vastu; leiab sellega seoses, et kohtu- ja politseiametnikud peaksid olema piisavalt rahastatud ja kaitstud mis tahes surve eest, mis võiks ohustada nende ausust või takistada kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

15.

leiab, et tugev ja piisavate ressurssidega kohtusüsteem on kaitsevall kohaliku korruptsiooni vastu; leiab sellega seoses, et kohtu- ja politseiametnikud peaksid olema piisavalt rahastatud ja kaitstud mis tahes surve eest, mis võiks ohustada nende ausust või takistada kohustuste täitmist;

| 16. | rõhutab kvaliteetse õigusalase ja politseikoolituse olulisust, mis põhineb väärtustel, humaansel eetikal, demokraatial, heal valitsemistava ja õigusriigi põhimõtetel; |
| --- | --- |

16.

rõhutab kvaliteetse õigusalase ja politseikoolituse olulisust, mis põhineb väärtustel, humaansel eetikal, demokraatial, heal valitsemistava ja õigusriigi põhimõtetel;

| 17. | pooldab selliste parlamentaarsete institutsioonide ja mehhanismide loomist, mis käivitavad ühiskonna suhtumise muutumise, nii et tagatakse tõhus kaitse korruptsiooni ja eestkoste vastu; tervitab 2012. aasta novembri Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta; rõhutab vajadust tegeleda paljudes riikides loodud korruptsioonivastase võitluse eest vastutavate asutuste tõhususe puudumisega korruptsiooni ohjeldamisel, mis on peamiselt tingitud nende institutsionaalsest korrast, täidesaatva võimu tegevuse sõltumatuse puudumisest, poliitilise toetuse puudumisest, nende rahastamisallikatest, ametnike valimise ja ametisse määramise eeskirjadest ning nende täidetsaatvatest volitustest; nõuab korruptsioonivastase võitluse eest vastutavate asutuste sõltumatuse ja tõhususe rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, mis on koostatud valitustevaheliselt eesmärgiga võtta need lõplikult vastu ÜRO peaassambleel ja mis on võrdväärsed ning sama jõulise ulatusega nagu Pariisi põhimõtted riiklikele inimõiguste institutsioonidele; rõhutab, et neid põhimõtteid peaks kasutama aruandekohustuse võrdlusalustena vastastikkuse järelevalve tulemuslikkuse aruande kaudu; |
| --- | --- |

17.

pooldab selliste parlamentaarsete institutsioonide ja mehhanismide loomist, mis käivitavad ühiskonna suhtumise muutumise, nii et tagatakse tõhus kaitse korruptsiooni ja eestkoste vastu; tervitab 2012. aasta novembri Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta; rõhutab vajadust tegeleda paljudes riikides loodud korruptsioonivastase võitluse eest vastutavate asutuste tõhususe puudumisega korruptsiooni ohjeldamisel, mis on peamiselt tingitud nende institutsionaalsest korrast, täidesaatva võimu tegevuse sõltumatuse puudumisest, poliitilise toetuse puudumisest, nende rahastamisallikatest, ametnike valimise ja ametisse määramise eeskirjadest ning nende täidetsaatvatest volitustest; nõuab korruptsioonivastase võitluse eest vastutavate asutuste sõltumatuse ja tõhususe rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, mis on koostatud valitustevaheliselt eesmärgiga võtta need lõplikult vastu ÜRO peaassambleel ja mis on võrdväärsed ning sama jõulise ulatusega nagu Pariisi põhimõtted riiklikele inimõiguste institutsioonidele; rõhutab, et neid põhimõtteid peaks kasutama aruandekohustuse võrdlusalustena vastastikkuse järelevalve tulemuslikkuse aruande kaudu;

| 18. | toetab rahvusvahelise korruptsioonivastase komisjoni loomist ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni rahvusvahelise lepingu või protokolli abil, millega luuakse rahvusvaheline eeluurimise asutus, mille volitused on võrdväärsed riiklike õiguskaitseasutuste ja prokuratuuride volitustega, et uurida ja esitada süüdistus korruptsioonikuritegude eest allakirjutanud riikide territooriumidel, ja volitusega süüdistada isikuid riiklikes kriminaalkohtutes; |
| --- | --- |

18.

toetab rahvusvahelise korruptsioonivastase komisjoni loomist ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni rahvusvahelise lepingu või protokolli abil, millega luuakse rahvusvaheline eeluurimise asutus, mille volitused on võrdväärsed riiklike õiguskaitseasutuste ja prokuratuuride volitustega, et uurida ja esitada süüdistus korruptsioonikuritegude eest allakirjutanud riikide territooriumidel, ja volitusega süüdistada isikuid riiklikes kriminaalkohtutes;

| 19. | rõhutab, et kohtusüsteemi hea valitsemistava põhimõtted ja tavad tuleb juurutada kohalikul tasandil, eelkõige kogu territooriumi ulatuses toimiva kvaliteetse kohtusüsteemi infrastruktuuri arendamise kaudu; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kohtusüsteemi hea valitsemistava põhimõtted ja tavad tuleb juurutada kohalikul tasandil, eelkõige kogu territooriumi ulatuses toimiva kvaliteetse kohtusüsteemi infrastruktuuri arendamise kaudu;

| 20. | julgustab kohtusüsteemi reformide algatusi ning leiab, et asjaomased Euroopa delegatsioonid, nende mitmesugused partnerid ja kodanikuühiskond peaksid selliste reformide läbiviimisel täielikult osalema; |
| --- | --- |

20.

julgustab kohtusüsteemi reformide algatusi ning leiab, et asjaomased Euroopa delegatsioonid, nende mitmesugused partnerid ja kodanikuühiskond peaksid selliste reformide läbiviimisel täielikult osalema;

| 21. | soovitab riiklikesse haridusprogrammidesse kaasata kodanikuõpetuse varasest east alates, et edendada vastutuse kultuuri, teadlikkust inimõigustest, demokraatiast ja õigusriigist, eelkõige eesmärgiga võidelda kohaliku korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

21.

soovitab riiklikesse haridusprogrammidesse kaasata kodanikuõpetuse varasest east alates, et edendada vastutuse kultuuri, teadlikkust inimõigustest, demokraatiast ja õigusriigist, eelkõige eesmärgiga võidelda kohaliku korruptsiooni vastu;

| 22. | soovitab kaasata kohalikud elemendid kohtusüsteemidesse ja riikide demokraatlikku üldstruktuuri, et tagada tugevam omanikutunne kodanike seas, säilitades samal ajal demokraatlike eeskirjade ja põhimõtete austamine; rõhutab sellega seoses kohaliku tasandi dialoogi ja ühenduse poliitika olulisust, et ennetada kuritööd ning edendada ja kaitsta õigusriiki ning kohtusüsteemi kodanike poolt; |
| --- | --- |

22.

soovitab kaasata kohalikud elemendid kohtusüsteemidesse ja riikide demokraatlikku üldstruktuuri, et tagada tugevam omanikutunne kodanike seas, säilitades samal ajal demokraatlike eeskirjade ja põhimõtete austamine; rõhutab sellega seoses kohaliku tasandi dialoogi ja ühenduse poliitika olulisust, et ennetada kuritööd ning edendada ja kaitsta õigusriiki ning kohtusüsteemi kodanike poolt;

| 23. | rõhutab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu olulist osa tõhusate meetmete võtmisel võitluses karistamatuse vastu; märgib sellega seoses, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus ei asenda tõhusate riiklike kriminaalkohtute süsteemi; julgustab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja valitsuste vaheliste korrapäraste dialoogide institutsionaalse korra loomist, eelkõige Aafrika Liidu riigipeade ja valitsuste vahel, et parandada kohtu praegust toimimist ning võttes arvesse mitmete Rooma statuudi osapoole muret; |
| --- | --- |

23.

rõhutab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu olulist osa tõhusate meetmete võtmisel võitluses karistamatuse vastu; märgib sellega seoses, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus ei asenda tõhusate riiklike kriminaalkohtute süsteemi; julgustab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja valitsuste vaheliste korrapäraste dialoogide institutsionaalse korra loomist, eelkõige Aafrika Liidu riigipeade ja valitsuste vahel, et parandada kohtu praegust toimimist ning võttes arvesse mitmete Rooma statuudi osapoole muret;

| 24. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusele, Valitsustevahelisele Arenguametile, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

24.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV nõukogule, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusele, Valitsustevahelisele Arenguametile, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele ja ÜRO peasekretärile.

RESOLUTSIOON (4)

lõunapoolsete riikide omavahelise koostöö ja kolmepoolse koostöö kohta: AKV riikide võimalused ja väljakutsed

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | 25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine, |
| --- | --- |

—

25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal (5) Cotonous (Cotonou leping) ja mida muudeti esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal (6) ja teist korda Ouagadougous 22. juunil 2010. aastal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal (5) Cotonous (Cotonou leping) ja mida muudeti esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal (6) ja teist korda Ouagadougous 22. juunil 2010. aastal (7),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et arengukoostöö poliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja pikaajalises perspektiivis selle kaotamine. Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et arengukoostöö poliitika peamine eesmärk on vaesuse vähendamine ja pikaajalises perspektiivis selle kaotamine. Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse parlamentaarse ühisassamblee poolt Budapestis (2011. aasta mais) vastu võetud deklaratsiooni Lõuna-Koreas Busanis 2011. aastal toimunud neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamentaarse ühisassamblee poolt Budapestis (2011. aasta mais) vastu võetud deklaratsiooni Lõuna-Koreas Busanis 2011. aastal toimunud neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (8),

| — | võttes arvesse Malabos toimunud valitsuste ja riigipeade seitsmenda tippkohtumise deklaratsiooni, eriti selle artiklit 18, milles kutsutakse üles pöörama erilist tähelepanu lõunapoolsete riikide koostööle ja kolmepoolsele koostööle, eesmärgiga lõpetada abisõltuvus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Malabos toimunud valitsuste ja riigipeade seitsmenda tippkohtumise deklaratsiooni, eriti selle artiklit 18, milles kutsutakse üles pöörama erilist tähelepanu lõunapoolsete riikide koostööle ja kolmepoolsele koostööle, eesmärgiga lõpetada abisõltuvus (9),

| — | võttes arvesse 1. detsembril 2011. aastal (10) kokku lepitud Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembril 2011. aastal (10) kokku lepitud Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust,

| — | võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu (välisasjade komisjon/arengukomisjon) 14. mai 2012. aasta 3166. kohtumise järeldusi „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava” (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu (välisasjade komisjon/arengukomisjon) 14. mai 2012. aasta 3166. kohtumise järeldusi „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava” (12),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 12. aprilli 2012. aasta (13) märkust tegevussuuniste raamistiku kohta, milles käsitletakse ÜRO toetust lõunapoolsete riikide koostööle ja kolmepoolsele koostööle (SSC/17/13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 12. aprilli 2012. aasta (13) märkust tegevussuuniste raamistiku kohta, milles käsitletakse ÜRO toetust lõunapoolsete riikide koostööle ja kolmepoolsele koostööle (SSC/17/13),

| — | võttes arvesse AKV–RFO sümpoosioni lõunapoolsete riikide koostöö tugevdamise kohta: „AKV ühenduse (14) väljakutsed ja võimalused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–RFO sümpoosioni lõunapoolsete riikide koostöö tugevdamise kohta: „AKV ühenduse (14) väljakutsed ja võimalused”,

| — | võttes arvesse 5. ja 6. märtsil 2012. aastal Brüsselis (15) toimunud lõunapoolsete riikide koostöö ja koolmepoolse koostöö aluspõhimõtteid käsitleva kohtumise lõplikku dokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. ja 6. märtsil 2012. aastal Brüsselis (15) toimunud lõunapoolsete riikide koostöö ja koolmepoolse koostöö aluspõhimõtteid käsitleva kohtumise lõplikku dokumenti,

| — | võttes arvesse OECD ja Portugali valitsuse (16) poolt 16. ja 17. mail 2013. aastal Lissabonis korraldatud kolmepoolse koostööd käsitleva poliitdialoogi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD ja Portugali valitsuse (16) poolt 16. ja 17. mail 2013. aastal Lissabonis korraldatud kolmepoolse koostööd käsitleva poliitdialoogi järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO kõrgetasemelisel konverentsil Nairobis vastu võetud lõppdokumenti (17) lõunapoolsete riikide koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kõrgetasemelisel konverentsil Nairobis vastu võetud lõppdokumenti (17) lõunapoolsete riikide koostöö kohta,

| — | võttes arvesse UNDP/UNFPA/UNOPSi, UNICEFi, ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Kehami ja Maailma Toiduprogrammi juhatuste ühiskohtumist 4. veebruaril 2013. aastal New Yorgis lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolse koostöö tugevdamiseks (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNDP/UNFPA/UNOPSi, UNICEFi, ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Kehami ja Maailma Toiduprogrammi juhatuste ühiskohtumist 4. veebruaril 2013. aastal New Yorgis lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolse koostöö tugevdamiseks (18),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule võtta vastu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (19),
  võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule võtta vastu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (19),

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse majandusarengu, rahanduse ja kaubanduse komisjoni aruannet lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolse koostöö kohta: „AKV riikide võimalused ja väljakutsed” (AP101.516/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu, rahanduse ja kaubanduse komisjoni aruannet lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolse koostöö kohta: „AKV riikide võimalused ja väljakutsed” (AP101.516/13/lõplik),

| A. | arvestades, et 21. sajandi esimest kümnendit iseloomustab kiire majanduskasv peamistes lõunapoolsetes arenguriikides (Hiina, India, Brasiilia, Argentiina, Indoneesia, Lõuna-Aafrika, jne), kes üha enam kehtestavad end oluliste arengu osalistena, moodustades OECD hinnangu kohaselt ligi 50 % maailma SKPst 2010. aastal, võrreldes 36 %ga kümme aastat tagasi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 21. sajandi esimest kümnendit iseloomustab kiire majanduskasv peamistes lõunapoolsetes arenguriikides (Hiina, India, Brasiilia, Argentiina, Indoneesia, Lõuna-Aafrika, jne), kes üha enam kehtestavad end oluliste arengu osalistena, moodustades OECD hinnangu kohaselt ligi 50 % maailma SKPst 2010. aastal, võrreldes 36 %ga kümme aastat tagasi;

| B. | arvestades seoses sellega ja arenguga seotud väljakutsete valguses, et AKV riigid on üha enam vastu võtnud lõunapoolsete riikide koostööd kaasavaid lähenemisviise, mis lisaks rahavoogudele hõlmavad ka kogemuste, tehnoloogiasiirete, soodsa turulepääsu ja vastastikku rohkem toetavate kaubanduslike lähenemisviiside jagamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades seoses sellega ja arenguga seotud väljakutsete valguses, et AKV riigid on üha enam vastu võtnud lõunapoolsete riikide koostööd kaasavaid lähenemisviise, mis lisaks rahavoogudele hõlmavad ka kogemuste, tehnoloogiasiirete, soodsa turulepääsu ja vastastikku rohkem toetavate kaubanduslike lähenemisviiside jagamist;

| C. | arvestades, et lõunapoolsete riikide koostöö tulevik põhineb ühismeetmetel, mis panustavad kõikide osalevate riikide arengusse ja tagavad vastused ühistele probleemidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lõunapoolsete riikide koostöö tulevik põhineb ühismeetmetel, mis panustavad kõikide osalevate riikide arengusse ja tagavad vastused ühistele probleemidele;

| D. | arvestades, et AKV riikide ratifitseeritud majanduspartnerluslepingud peavad olema Euroopa partnerriikide arengu vedavaks jõuks, eelkõige nende majanduse mitmekesistamise ja AKV riikide koostöö tõhustamise kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et AKV riikide ratifitseeritud majanduspartnerluslepingud peavad olema Euroopa partnerriikide arengu vedavaks jõuks, eelkõige nende majanduse mitmekesistamise ja AKV riikide koostöö tõhustamise kaudu;

| E. | arvestades, et AKV riigid on üha enam pööranud tähelepanu vaesuse kaotamise eesmärkide saavutamise uute viiside järgimisele ja jätkusuutliku arengu saavutamisele piirkondlikumal tasandil ja horisontaalsete partnerlussuhete kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et AKV riigid on üha enam pööranud tähelepanu vaesuse kaotamise eesmärkide saavutamise uute viiside järgimisele ja jätkusuutliku arengu saavutamisele piirkondlikumal tasandil ja horisontaalsete partnerlussuhete kaudu;

| F. | arvestades, et kolmepoolne koostöö on protsess, mis hõlmab lõunapoolsete riikide koostööd, mida toetab põhjapoolne riik, mis erineb lihtsast tehnilise koostöö programmist selle poolest, et iga osaleja määrab oma panuse tema suhteliste eeliste põhjal, võttes seega oma osa vastutusest arengutulemuste eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kolmepoolne koostöö on protsess, mis hõlmab lõunapoolsete riikide koostööd, mida toetab põhjapoolne riik, mis erineb lihtsast tehnilise koostöö programmist selle poolest, et iga osaleja määrab oma panuse tema suhteliste eeliste põhjal, võttes seega oma osa vastutusest arengutulemuste eest;

| G. | arvestades, et lõunapoolsete riikide koostöö peaks olema läbipaistvam ja suurendama kohaliku kodanikuühiskonna kaasatust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lõunapoolsete riikide koostöö peaks olema läbipaistvam ja suurendama kohaliku kodanikuühiskonna kaasatust;

| H. | arvestades, et vaatamata märkimisväärsele edule aastatuhande arengueesmärkides seatud sihtide saavutamisel, on see edu olnud äärmiselt ebaühtlane; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaatamata märkimisväärsele edule aastatuhande arengueesmärkides seatud sihtide saavutamisel, on see edu olnud äärmiselt ebaühtlane;

| I. | arvestades, et põhjapoolsetel riikidel on otsene huvi lõunapoolsete riikide ja kolmepoolse koostöö edukuse tagamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põhjapoolsetel riikidel on otsene huvi lõunapoolsete riikide ja kolmepoolse koostöö edukuse tagamisel;

| J. | arvestades, et arenguriikidevahelised välismaised otseinvesteeringud moodustasid 2010. aastal kogu maailmas kokku 16 % (umbes 210 miljardit USA dollarit võrreldes 187 miljardi USA dollariga 2008. aastal) ning endiselt on kasutamata võimalusi lõunapoolsete riikide piiriülese majandusliku integratsiooni suurendamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arenguriikidevahelised välismaised otseinvesteeringud moodustasid 2010. aastal kogu maailmas kokku 16 % (umbes 210 miljardit USA dollarit võrreldes 187 miljardi USA dollariga 2008. aastal) ning endiselt on kasutamata võimalusi lõunapoolsete riikide piiriülese majandusliku integratsiooni suurendamiseks;

| K. | arvestades, et ÜRO peasekretäri aruande kohaselt on lõunapoolsete riikide arengukoostöö kiiresti kasvanud, ulatudes 16,2 miljardi USA dollarini 2008. aastal, mis tähendab 63 %-list tõusu võrreldes 2006. aastaga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO peasekretäri aruande kohaselt on lõunapoolsete riikide arengukoostöö kiiresti kasvanud, ulatudes 16,2 miljardi USA dollarini 2008. aastal, mis tähendab 63 %-list tõusu võrreldes 2006. aastaga;

| 1. | usub, et lõunapoolsete riikide ja kolmepoolne koostöö, kuigi iseloomult ja ulatuselt erinevad, loovad mõlemad värske foorumi ja uued koostöövahendid, võimaldades lõunapoolsetel kiiremini arenevatel riikidel edasi anda vähem arenenud riikidele, eriti vähim arenenud riikidele, nende edu kogemusi ja ebaõnnestumiste õppetunde ning pakkuda neile arenguabi; |
| --- | --- |

1.

usub, et lõunapoolsete riikide ja kolmepoolne koostöö, kuigi iseloomult ja ulatuselt erinevad, loovad mõlemad värske foorumi ja uued koostöövahendid, võimaldades lõunapoolsetel kiiremini arenevatel riikidel edasi anda vähem arenenud riikidele, eriti vähim arenenud riikidele, nende edu kogemusi ja ebaõnnestumiste õppetunde ning pakkuda neile arenguabi;

| 2. | märgib, et kiiresti arenevad riigid (Hiina, India, Brasiilia, Türgi, Maroko, Pärsia lahe riigid jne) investeerivad väga palju AKV riikidesse ning neid tuleks julgustada kasutama oma rolli peamiste rahvusvaheliste küsimuste käsitlemisel, alates majanduse taastamisest kuni toiduga kindlustatuse, inimõiguste ja kliimamuutusteni; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kiiresti arenevad riigid (Hiina, India, Brasiilia, Türgi, Maroko, Pärsia lahe riigid jne) investeerivad väga palju AKV riikidesse ning neid tuleks julgustada kasutama oma rolli peamiste rahvusvaheliste küsimuste käsitlemisel, alates majanduse taastamisest kuni toiduga kindlustatuse, inimõiguste ja kliimamuutusteni;

| 3. | tunnistab, et AKV riikidel on oma territooriumil olemas spetsiifiline oskusteave tänu geograafilisele lähedusele ja kasvavale piirkondlikule täiendavusele, vaatamata püsivale kaubanduse tasakaalustamatusele, nagu Hiinal Aafrikas; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et AKV riikidel on oma territooriumil olemas spetsiifiline oskusteave tänu geograafilisele lähedusele ja kasvavale piirkondlikule täiendavusele, vaatamata püsivale kaubanduse tasakaalustamatusele, nagu Hiinal Aafrikas;

| 4. | taunib AKV riikide ja kiiresti arenevate majanduste vahelist kaubavahetuse struktuuri, mis on kvalitatiivselt muutumatu, kus AKV riigid on endiselt tarbekaupade ja tooraine allikaks, et tugevdada muude riikide tööstuslikku kasvu; soovitab nendel riikidel näidata oma suutlikust uut tüüp arengumehhanismide ning vahendite kasutuselevõtu edendamisel, et majanduslikud suhted kiiresti arenevate riikidega toetaks majandusstruktuuride mitmekesistamist; |
| --- | --- |

4.

taunib AKV riikide ja kiiresti arenevate majanduste vahelist kaubavahetuse struktuuri, mis on kvalitatiivselt muutumatu, kus AKV riigid on endiselt tarbekaupade ja tooraine allikaks, et tugevdada muude riikide tööstuslikku kasvu; soovitab nendel riikidel näidata oma suutlikust uut tüüp arengumehhanismide ning vahendite kasutuselevõtu edendamisel, et majanduslikud suhted kiiresti arenevate riikidega toetaks majandusstruktuuride mitmekesistamist;

| 5. | palub olemasolevatel kaubanduspartneritel toetada väljaõpet ja investeeringuid tööstustesse, mis lisavad AKV riikide ja muude lõunapoolsete riikide toodetele väärtust, et arendada oskusi ja saada nende ressurssidest parimat väärtust tulevase jätkusuutliku kasvu jaoks; |
| --- | --- |

5.

palub olemasolevatel kaubanduspartneritel toetada väljaõpet ja investeeringuid tööstustesse, mis lisavad AKV riikide ja muude lõunapoolsete riikide toodetele väärtust, et arendada oskusi ja saada nende ressurssidest parimat väärtust tulevase jätkusuutliku kasvu jaoks;

| 6. | kutsub seetõttu Euroopa Liitu üles toetama lõunapoolsete riikide arengukoostööd, mis on kindlalt kooskõlas vastastikuse huvi ja võrdõiguslikkuse põhimõtetega, võttes arvesse olemasolevat tasakaalustamatust partnerluse kahe poole vahel; leiab, et tuleks vältida ainult tooraine müümist ja et toetada tuleb ressursside õiglast kaubandust, ning eriti aktiivset hariduse, teadmiste ja tehnoloogia siiret; |
| --- | --- |

6.

kutsub seetõttu Euroopa Liitu üles toetama lõunapoolsete riikide arengukoostööd, mis on kindlalt kooskõlas vastastikuse huvi ja võrdõiguslikkuse põhimõtetega, võttes arvesse olemasolevat tasakaalustamatust partnerluse kahe poole vahel; leiab, et tuleks vältida ainult tooraine müümist ja et toetada tuleb ressursside õiglast kaubandust, ning eriti aktiivset hariduse, teadmiste ja tehnoloogia siiret;

| 7. | usub, et kolmepoolsed koostööprojektid annavad Euroopa Liidule täiendavaid võimalusi jätkusuutliku partnerluse edendamiseks AKV riikidega; |
| --- | --- |

7.

usub, et kolmepoolsed koostööprojektid annavad Euroopa Liidule täiendavaid võimalusi jätkusuutliku partnerluse edendamiseks AKV riikidega;

| 8. | julgustab arendama uuenduslikku rahastamist, nagu süsinikdioksiidi maksu kehtestamise võimalus, mille aluseks on põhimõte, et saastaja maksab, võttes arvesse, et arenguriigid ja kiiresti arenevad riigid on oma kiire industrialiseerimise tulemusel sageli süsinikdioksiidi heite peamiseks, kuigi mitte ainukeseks allikaks; tunnustab sellega seoses ELi liikmesriike nende jõupingutuste eest lõpetada järk-järgult fossiilkütuste kasutamine, kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega kliimamuutustega võitlemisel, ning soovitab keskendada kolmepoolse koostöö taastuvenergia ja roheliste tehnoloogiate kasutamisele säästva energiasegu osana; |
| --- | --- |

8.

julgustab arendama uuenduslikku rahastamist, nagu süsinikdioksiidi maksu kehtestamise võimalus, mille aluseks on põhimõte, et saastaja maksab, võttes arvesse, et arenguriigid ja kiiresti arenevad riigid on oma kiire industrialiseerimise tulemusel sageli süsinikdioksiidi heite peamiseks, kuigi mitte ainukeseks allikaks; tunnustab sellega seoses ELi liikmesriike nende jõupingutuste eest lõpetada järk-järgult fossiilkütuste kasutamine, kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega kliimamuutustega võitlemisel, ning soovitab keskendada kolmepoolse koostöö taastuvenergia ja roheliste tehnoloogiate kasutamisele säästva energiasegu osana;

| 9. | palub komisjonil ja Euroopa Investeerimispangal suurendada kolmepoolse koostööalgatuste rahastamist, eelkõige ühist riigipiiri jagavate riikide vahel; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil ja Euroopa Investeerimispangal suurendada kolmepoolse koostööalgatuste rahastamist, eelkõige ühist riigipiiri jagavate riikide vahel;

| 10. | ergutab kõiki sidusrühmi edendama AKV riikide pikaajalise võimekuse tugevdamist, rakendades kolmepoolset koostööd, mis kasutab ära erinevates arenguvaldkondades osalejate suhtelisi eeliseid ja vastastikust täiendavust, tuues riigid kokku ühise eesmärgi nimel kaotada vaesus kogu maailmas ja jätkusuutliku arengu edendamiseks; |
| --- | --- |

10.

ergutab kõiki sidusrühmi edendama AKV riikide pikaajalise võimekuse tugevdamist, rakendades kolmepoolset koostööd, mis kasutab ära erinevates arenguvaldkondades osalejate suhtelisi eeliseid ja vastastikust täiendavust, tuues riigid kokku ühise eesmärgi nimel kaotada vaesus kogu maailmas ja jätkusuutliku arengu edendamiseks;

| 11. | on arvamusel, et lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolses koostöös peaks tähelepanu suunama ka võitlusele rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu, eesmärgiga tagada õigusriigil põhinev jätkusuutlik majandusareng; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolses koostöös peaks tähelepanu suunama ka võitlusele rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu, eesmärgiga tagada õigusriigil põhinev jätkusuutlik majandusareng;

| 12. | on seiskohal, et lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolne koostöö peaks aitama kaasa loodusvarade ja tooraine säästlikule ning majanduslikult elujõulisele kasutamisele; |
| --- | --- |

12.

on seiskohal, et lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolne koostöö peaks aitama kaasa loodusvarade ja tooraine säästlikule ning majanduslikult elujõulisele kasutamisele;

| 13. | tuletab meelde, et selleks, et lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolne koostöö tooks kodanikele käegakatsutavat kasu, tuleks täiendavalt arendada ennetavaid avalikke, era- ja ühisinvesteeringuid avalikesse teenustesse, nagu – kuid mitte ainult – transport, energia, eriti elektrivarustus ja juurdepääs elektrile, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu, ning millega kaasnevad riiklikud kasvu toetavad poliitikasuunad, muu hulgas piisav maksusüsteem ja piisava detsentraliseerimise tase, et anda õigused piirkondadele ja kohalikele kogukondadele; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et selleks, et lõunapoolsete riikide koostöö ja kolmepoolne koostöö tooks kodanikele käegakatsutavat kasu, tuleks täiendavalt arendada ennetavaid avalikke, era- ja ühisinvesteeringuid avalikesse teenustesse, nagu – kuid mitte ainult – transport, energia, eriti elektrivarustus ja juurdepääs elektrile, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu, ning millega kaasnevad riiklikud kasvu toetavad poliitikasuunad, muu hulgas piisav maksusüsteem ja piisava detsentraliseerimise tase, et anda õigused piirkondadele ja kohalikele kogukondadele;

| 14. | tunnistab, et võttes arvesse siseressursside puudulikku mobiliseerimist ja arenguabi vähenevat mahtu, on lõunapoolsete riikide koostööst saadud rahastamine elutähtis paljudele AKV riikidele, kus on tohutu rahastamisvajadus; peab siiski kahetsusväärseks, et sellisele rahastamisele on iseloomulik keskendumine loodus- ja maavarade kaevandamisele; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et võttes arvesse siseressursside puudulikku mobiliseerimist ja arenguabi vähenevat mahtu, on lõunapoolsete riikide koostööst saadud rahastamine elutähtis paljudele AKV riikidele, kus on tohutu rahastamisvajadus; peab siiski kahetsusväärseks, et sellisele rahastamisele on iseloomulik keskendumine loodus- ja maavarade kaevandamisele;

| 15. | usub, et arenguabi ja koostöö projektid peaksid rohkem keskenduma AKV riikide siseressursside parema kasutamise edendamisele; |
| --- | --- |

15.

usub, et arenguabi ja koostöö projektid peaksid rohkem keskenduma AKV riikide siseressursside parema kasutamise edendamisele;

| 16. | julgustab lõunapoolsete riikide ja kolmepoolse koostöö laiendamist valdkondades, mis soodustavad jätkusuutlikku arengut, nagu hea valitsemistava; |
| --- | --- |

16.

julgustab lõunapoolsete riikide ja kolmepoolse koostöö laiendamist valdkondades, mis soodustavad jätkusuutlikku arengut, nagu hea valitsemistava;

| 17. | rõhutab vajadust tugevdada AKV riikide võimekust kujundada ja rakendada vastastikku toetava arengu õigusaktid, mis tagavad inimõiguste, hea valitsemistava, sotsiaalsete õiguste, õigluse, demokraatia ja keskkonnakaitse austamise; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust tugevdada AKV riikide võimekust kujundada ja rakendada vastastikku toetava arengu õigusaktid, mis tagavad inimõiguste, hea valitsemistava, sotsiaalsete õiguste, õigluse, demokraatia ja keskkonnakaitse austamise;

| 18. | usub, et AKV riigid peavad olema võimelised käsitlema keskkonnaprobleeme, nagu kliimamuutused, energia, keskkonna seisundi halvenemine ja bioloogilise mitmekesisuse kadu, eelkõige kasutades finantseerimist loodusvarade säästlikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

18.

usub, et AKV riigid peavad olema võimelised käsitlema keskkonnaprobleeme, nagu kliimamuutused, energia, keskkonna seisundi halvenemine ja bioloogilise mitmekesisuse kadu, eelkõige kasutades finantseerimist loodusvarade säästlikuks kasutamiseks;

| 19. | avaldab arvamust, et ülemaailmne partnerlus koostöö tõhusaks arenguks võib anda foorumi partneritele, kes jagavad samu põhimõtteid ning kelle kohustused on õigesti määratletud, et saavutada käegakatsutavaid arengutulemusi, uurides suhtelisi eeliseid ning täiendades ja parandades läbipaistvust seoses kõnealusesse protsessi kaasatud kohalike ja piirkondlike osalejate kulutuste, abisaajate ja aruandekohustustega; |
| --- | --- |

19.

avaldab arvamust, et ülemaailmne partnerlus koostöö tõhusaks arenguks võib anda foorumi partneritele, kes jagavad samu põhimõtteid ning kelle kohustused on õigesti määratletud, et saavutada käegakatsutavaid arengutulemusi, uurides suhtelisi eeliseid ning täiendades ja parandades läbipaistvust seoses kõnealusesse protsessi kaasatud kohalike ja piirkondlike osalejate kulutuste, abisaajate ja aruandekohustustega;

| 20. | rõhutab, et tavapärased rahastajad on jätkuvalt AKV riikide ja kaubanduspartnerite peamised toetajad koos ELi ja selle liikmesriikidega, kes on kinnitanud oma kohustust panustada 0,7 % liikmesriigi kogurahvatulust, et kiirendada edasiminekut aastatuhande eesmärkide suunas 2015. aastaks ja pärast seda; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et tavapärased rahastajad on jätkuvalt AKV riikide ja kaubanduspartnerite peamised toetajad koos ELi ja selle liikmesriikidega, kes on kinnitanud oma kohustust panustada 0,7 % liikmesriigi kogurahvatulust, et kiirendada edasiminekut aastatuhande eesmärkide suunas 2015. aastaks ja pärast seda;

| 21. | julgustab looma partnerlust erivaldkondades ja võtma erimeetmeid, et saavutada rahvusvaheliste otsuste suurem mõju; palub sidusrühmadel kaaluda uusi jätkusuutlikke koostöövorme, pidades silmas teadmiste ja tehnoloogia siirde keskseid probleeme ja keskkonnakaitset nende piiridest väljaspool; |
| --- | --- |

21.

julgustab looma partnerlust erivaldkondades ja võtma erimeetmeid, et saavutada rahvusvaheliste otsuste suurem mõju; palub sidusrühmadel kaaluda uusi jätkusuutlikke koostöövorme, pidades silmas teadmiste ja tehnoloogia siirde keskseid probleeme ja keskkonnakaitset nende piiridest väljaspool;

| 22. | leiab, et piirkondliku integratsiooni uued vormid nõuavad arenguprojektide üleandmist kohalikele ja piirkondlikele osalejatele; |
| --- | --- |

22.

leiab, et piirkondliku integratsiooni uued vormid nõuavad arenguprojektide üleandmist kohalikele ja piirkondlikele osalejatele;

| 23. | rõhutab vajadust anda märkimisväärne roll teadusuuringutele ja innovatsioonile, rääkides rahvusvaheliste suhete kontekstis läbi teadusuuringuid ja arengut soodustava korra; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust anda märkimisväärne roll teadusuuringutele ja innovatsioonile, rääkides rahvusvaheliste suhete kontekstis läbi teadusuuringuid ja arengut soodustava korra;

| 24. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

24.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (20)

resolutsioon karjakasvatuse sotsiaalse mõju ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | 25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine, |
| --- | --- |

—

25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu dokumenti „Aafrika karjakasvatuse poliitiline raamistik: karjakasvatajate kogukondade elu, eluolu ja õiguste kindlustamine, kaitsmine ja parandamine”, mis võeti vastu Aafrika põllumajandusministrite konverentsil 2010. aasta oktoobris ja kiideti heaks täitevnõukogu 18. korralisel istungil Addis Abebas 2011. aasta jaanuaris (dokument EX.CL/631/XVIII), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu dokumenti „Aafrika karjakasvatuse poliitiline raamistik: karjakasvatajate kogukondade elu, eluolu ja õiguste kindlustamine, kaitsmine ja parandamine”, mis võeti vastu Aafrika põllumajandusministrite konverentsil 2010. aasta oktoobris ja kiideti heaks täitevnõukogu 18. korralisel istungil Addis Abebas 2011. aasta jaanuaris (dokument EX.CL/631/XVIII),

| — | võttes arvesse N’djamena 29. mai 2013. aasta deklaratsiooni kariloomakasvatuse panuse kohta turvalisusesse ja arengusse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse N’djamena 29. mai 2013. aasta deklaratsiooni kariloomakasvatuse panuse kohta turvalisusesse ja arengusse,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu põllumajanduse, maa ja kariloomade ministrite ühiskonverentsil 2009. aastal heaks kiidetud maapoliitika raamistikku ja suuniseid Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu põllumajanduse, maa ja kariloomade ministrite ühiskonverentsil 2009. aastal heaks kiidetud maapoliitika raamistikku ja suuniseid Aafrikas,

| — | võttes arvesse ECOWASi riigipeade otsust A/DEC.5/10/98, millega reguleeritakse rändkarjatamist ECOWASi riikide vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECOWASi riigipeade otsust A/DEC.5/10/98, millega reguleeritakse rändkarjatamist ECOWASi riikide vahel,

| — | võttes arvesse 19. jaanuaril 2005. aastal Abujas vastu võetud ECOWASi riikide põllumajanduspoliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. jaanuaril 2005. aastal Abujas vastu võetud ECOWASi riikide põllumajanduspoliitikat,

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu 10. detsembril 2001. aastal vastu võetud põllumajanduspoliitika täiendavat akti nr 03/2001, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu 10. detsembril 2001. aastal vastu võetud põllumajanduspoliitika täiendavat akti nr 03/2001,

| — | võttes arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu karjakasvatajate piirkondade toiduga kindlustatuse poliitilise raamistiku 2009. aasta detsembri eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu karjakasvatajate piirkondade toiduga kindlustatuse poliitilise raamistiku 2009. aasta detsembri eelnõu,

| — | võttes arvesse Valitsustevahelise Arenguameti loomatervishoiu ja kauplemise regionaalpoliitika raamistikku, mis võeti vastu 2009. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valitsustevahelise Arenguameti loomatervishoiu ja kauplemise regionaalpoliitika raamistikku, mis võeti vastu 2009. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse AKV–ELi partnerluskokkulepet (Cotonou leping) ja eriti selle artikli 32 lõiget 1 keskkonna ja loodusvarade kohta, artiklit 32A kliimamuutuste kohta, soolise võrdõiguslikkuse küsimusi käsitlevat artiklit 31 ja artiklit 23 majandussektori arendamise kohta, mis hõlmavad maaelu strateegiaid ja põllumajanduslikku tootmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi partnerluskokkulepet (Cotonou leping) ja eriti selle artikli 32 lõiget 1 keskkonna ja loodusvarade kohta, artiklit 32A kliimamuutuste kohta, soolise võrdõiguslikkuse küsimusi käsitlevat artiklit 31 ja artiklit 23 majandussektori arendamise kohta, mis hõlmavad maaelu strateegiaid ja põllumajanduslikku tootmist,

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsi teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsi teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa nägemus reisijate hüvanguks: „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa nägemus reisijate hüvanguks: „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest” (COM(2012)0586),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (COM(2010)0127),

| — | võttes arvesse ELi juhitavaid algatusi AGIR ja SHARE toidu- ja toitumiskriisidega tegelemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi juhitavaid algatusi AGIR ja SHARE toidu- ja toitumiskriisidega tegelemiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) aruannet „Maailma loomakasvatus 2011. aastal. Loomakasvatuse osa toiduga kindlustatusel” (Rooma, 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) aruannet „Maailma loomakasvatus 2011. aastal. Loomakasvatuse osa toiduga kindlustatusel” (Rooma, 2012),

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2007. aastal (A/RES/66/142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2007. aastal (A/RES/66/142),

| — | võttes arvese Euroopa Ülemkogu 18. novembri 2002. aasta järeldusi põliselanike kohta (13466/02), |
| --- | --- |

—

võttes arvese Euroopa Ülemkogu 18. novembri 2002. aasta järeldusi põliselanike kohta (13466/02),

| — | võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, mille ÜRO 2000. aastal seadis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, mille ÜRO 2000. aastal seadis,

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/101.526/13/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/101.526/13/lõplik),

| A. | arvestades, et Aafrikas elab ligikaudu 268 miljonit karjakasvatajat ning mõnes piirkonnas on karjakasvatus peamine elatusallikas; arvestades, et karjakasvatuspiirkonnad moodustavad peaaegu 40 % kogu Aafrika mandrialast ning karjakasvatus on teatud piirkondade peamine tegevusala, näiteks Nigeerias on kariloomadesse paigutatud kapital hinnanguliselt 2 000 triljonit CFA franki, kusjuures sektori tulud moodustavad 21 % riigi ekspordivahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aafrikas elab ligikaudu 268 miljonit karjakasvatajat ning mõnes piirkonnas on karjakasvatus peamine elatusallikas; arvestades, et karjakasvatuspiirkonnad moodustavad peaaegu 40 % kogu Aafrika mandrialast ning karjakasvatus on teatud piirkondade peamine tegevusala, näiteks Nigeerias on kariloomadesse paigutatud kapital hinnanguliselt 2 000 triljonit CFA franki, kusjuures sektori tulud moodustavad 21 % riigi ekspordivahenditest;

| B. | arvestades, et karjakasvatajatel on väljakujunenud põlisteadmised ning nad kasutavad nii sotsiaalvõrgustikku kui ka uusi info- ja sidetehnoloogiaid kõige viljakamate karjamaade otsimisel kuivades ja poolkuivades piirkondades, viies oma karjad strateegiliselt sinna, kasutades seeläbi otstarbekalt ära harimata maa, mis on muuks otstarbeks sobimatu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et karjakasvatajatel on väljakujunenud põlisteadmised ning nad kasutavad nii sotsiaalvõrgustikku kui ka uusi info- ja sidetehnoloogiaid kõige viljakamate karjamaade otsimisel kuivades ja poolkuivades piirkondades, viies oma karjad strateegiliselt sinna, kasutades seeläbi otstarbekalt ära harimata maa, mis on muuks otstarbeks sobimatu;

| C. | arvestades, et statistiliselt on karjakasvatuse panus riikide majandusse vähe tuntud, vaatamata selle olulisusele kariloomade pakkumises ja seotud teenustevõrgustiku loomisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et statistiliselt on karjakasvatuse panus riikide majandusse vähe tuntud, vaatamata selle olulisusele kariloomade pakkumises ja seotud teenustevõrgustiku loomisel;

| D. | arvestades, et kuivades ja poolkuivades piirkondades on karjakasvatus tootlikum kui paikne karjakasvatusettevõtlus, arvestades liha ja kalorite tootmist hektari kohta, aidates seega toita kogukondi ning suurendada toidu ja toiduainetega kindlustatust ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuivades ja poolkuivades piirkondades on karjakasvatus tootlikum kui paikne karjakasvatusettevõtlus, arvestades liha ja kalorite tootmist hektari kohta, aidates seega toita kogukondi ning suurendada toidu ja toiduainetega kindlustatust ja vastupanuvõimet;

| E. | arvestades, et liikuval karjatamisel kuivades ja poolkuivades piirkondades koos karjakasvatuse rohumaade süsiniku sidumisega võivad olla positiivsed tagajärjed keskkonnale; arvestades, et teisest küljest viib karjatamine seal, kus karjad ei liigu ringi, ülekarjatamisele ja bioloogilise mitmekesisuse kadumiseni, kuna taimed ei ole võimelised piisavalt taastuma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikuval karjatamisel kuivades ja poolkuivades piirkondades koos karjakasvatuse rohumaade süsiniku sidumisega võivad olla positiivsed tagajärjed keskkonnale; arvestades, et teisest küljest viib karjatamine seal, kus karjad ei liigu ringi, ülekarjatamisele ja bioloogilise mitmekesisuse kadumiseni, kuna taimed ei ole võimelised piisavalt taastuma;

| F. | arvestades, et kliimamuutus suurendab karjakasvatajate haavatavust toiduainete puuduse ja vaesuse suhtes, hoolimata asjaolust, et karjakasvatajate liikuvus tähendab, et nad kohanevad kergemini kliimamuutustega kui paiksed karjakasvatajad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kliimamuutus suurendab karjakasvatajate haavatavust toiduainete puuduse ja vaesuse suhtes, hoolimata asjaolust, et karjakasvatajate liikuvus tähendab, et nad kohanevad kergemini kliimamuutustega kui paiksed karjakasvatajad;

| G. | arvestades, et rahvastiku kasv suurendab vajadust põllumajandusmaa järele ja linnastumist Aafrikas, need on asjaolud, mis võivad piirata loomade liikuvust, ning arvestades, et hoolikas juhtimine ja maakasutamise koodide ja plaanide loomine on seetõttu eriti oluline loomade liikuvuse säilitamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvastiku kasv suurendab vajadust põllumajandusmaa järele ja linnastumist Aafrikas, need on asjaolud, mis võivad piirata loomade liikuvust, ning arvestades, et hoolikas juhtimine ja maakasutamise koodide ja plaanide loomine on seetõttu eriti oluline loomade liikuvuse säilitamiseks;

| H. | arvestades, et piirülese liikuvuse juhtimise käsitlemine piirkondlikul tasandil võib lahendada kogukonnasisesed lahkhelid seoses juurdepääsuga veele ja maale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et piirülese liikuvuse juhtimise käsitlemine piirkondlikul tasandil võib lahendada kogukonnasisesed lahkhelid seoses juurdepääsuga veele ja maale;

| I. | arvestades, et karjakasvatajad võivad läbi kaugemate piirkondade liikudes etendada positiivset turvarolli; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et karjakasvatajad võivad läbi kaugemate piirkondade liikudes etendada positiivset turvarolli;

| J. | arvestades, et tegevuste mitmekesistamise teel saab osa karjakasvatajaist suurendada oma sissetulekuid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tegevuste mitmekesistamise teel saab osa karjakasvatajaist suurendada oma sissetulekuid;

| K. | arvestades, et karjakasvatajatel võib olla raskendatud juurdepääs asjakohasele, kvaliteetsele tervishoiule, haridusele, veele ja nende loomadel veterinaarabile, ning arvestades, et raskused nende kajastamisega rahvaloenduse andmetes võivad viia nende poliitilisele marginaliseerumisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et karjakasvatajatel võib olla raskendatud juurdepääs asjakohasele, kvaliteetsele tervishoiule, haridusele, veele ja nende loomadel veterinaarabile, ning arvestades, et raskused nende kajastamisega rahvaloenduse andmetes võivad viia nende poliitilisele marginaliseerumisele;

| L. | arvestades, et Aafrika Liidu karjakasvatuse poliitikaraamistik taotleb karjakasvatajate elatusvahendite kaitsmist, aitab neil tegeleda nende ees seisvate probleemidega, kaitsta nende õigusi ja tugevdada nende panust majandusse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Aafrika Liidu karjakasvatuse poliitikaraamistik taotleb karjakasvatajate elatusvahendite kaitsmist, aitab neil tegeleda nende ees seisvate probleemidega, kaitsta nende õigusi ja tugevdada nende panust majandusse;

| 1. | kutsub AKV riike ja kohalikke asutusi üles ühtlustama riiklikke, kohalikke ja piirkondlikke poliitikasuundi Aafrika Liidu raamistikuga ning kaasama karjakasvatajad kasutusele võetavate strateegiate määratlemisse; |
| --- | --- |

1.

kutsub AKV riike ja kohalikke asutusi üles ühtlustama riiklikke, kohalikke ja piirkondlikke poliitikasuundi Aafrika Liidu raamistikuga ning kaasama karjakasvatajad kasutusele võetavate strateegiate määratlemisse;

| 2. | palub ELil tunnustada karjakasvatust väärtusliku tootmissüsteemina ja toetada AKV riike raamistiku rakendamisel; |
| --- | --- |

2.

palub ELil tunnustada karjakasvatust väärtusliku tootmissüsteemina ja toetada AKV riike raamistiku rakendamisel;

| 3. | juhib tähelepanu asjakohaste loomatervise ja hügieenimeetmete vajadusele, et vältida loomahaiguste levimist, säilitada karjakasvatust ja kaitsta rahvatervist; märgib, et on oluline, et karjakasvatajatel oleks teadmised loomahaiguste ärahoidmiseks ja ravimiseks; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjakohaste loomatervise ja hügieenimeetmete vajadusele, et vältida loomahaiguste levimist, säilitada karjakasvatust ja kaitsta rahvatervist; märgib, et on oluline, et karjakasvatajatel oleks teadmised loomahaiguste ärahoidmiseks ja ravimiseks;

| 4. | kutsub AKV riike üles looma ja rakendama kohalikke, riiklikke, kahepoolseid ja piirkondlikke algatusi, karjakasvatust, rändkarjakasvatust ja maakasutust käsitlevaid õigusakte ja eeskirju; palub AKV riikidel samuti välja töötada uuenduslikud tarnimist käsitlevad mõisted sellistes valdkondades nagu haridus ja rahvatervishoid, võimaldamaks liikuvaid elanikkonnarühmi paremini varustada; |
| --- | --- |

4.

kutsub AKV riike üles looma ja rakendama kohalikke, riiklikke, kahepoolseid ja piirkondlikke algatusi, karjakasvatust, rändkarjakasvatust ja maakasutust käsitlevaid õigusakte ja eeskirju; palub AKV riikidel samuti välja töötada uuenduslikud tarnimist käsitlevad mõisted sellistes valdkondades nagu haridus ja rahvatervishoid, võimaldamaks liikuvaid elanikkonnarühmi paremini varustada;

| 5. | palub tungivalt avaliku ja erasektori sidusrühmadel tagada, et piirid ja piirangud ei mõjutaks karjakasvatajate turvalist liikumist ja vahenditele juurdepääsu negatiivelt ning et karjakasvatajad saaksid endiselt oma loomi erastatud maadel karjatada; |
| --- | --- |

5.

palub tungivalt avaliku ja erasektori sidusrühmadel tagada, et piirid ja piirangud ei mõjutaks karjakasvatajate turvalist liikumist ja vahenditele juurdepääsu negatiivelt ning et karjakasvatajad saaksid endiselt oma loomi erastatud maadel karjatada;

| 6. | soovitab AKV riikidel toetada ja nõustada naiskarjakasvatajaid seoses nende majanduslike võimaluste parandamisega; |
| --- | --- |

6.

soovitab AKV riikidel toetada ja nõustada naiskarjakasvatajaid seoses nende majanduslike võimaluste parandamisega;

| 7. | palub AKV riikidel tugevdada valitsemisstruktuuri, nii et tagatakse karjakasvatajate parem esindatus, muu hulgas tugevdades traditsioonilisi institutsioone ja kodanikuühiskonna organisatsioone, et tagada asjakohased vahendid alljärgnevate eesmärkide saavutamiseks:






  (a) | ohutu juurdepääs karjamaadele ja kuiva hooaja puhvertsoonidele; |
| --- | --- | --- |

7.

palub AKV riikidel tugevdada valitsemisstruktuuri, nii et tagatakse karjakasvatajate parem esindatus, muu hulgas tugevdades traditsioonilisi institutsioone ja kodanikuühiskonna organisatsioone, et tagada asjakohased vahendid alljärgnevate eesmärkide saavutamiseks:

(a)

ohutu juurdepääs karjamaadele ja kuiva hooaja puhvertsoonidele;

| (b) | traditsiooniliste teadmiste ja geneetiliste ressursside säilitamine, omandades samas uusi teadmisi seoses loomatervise, keskkonna ja ressursside kindlustamisega; |
| --- | --- |

(b)

traditsiooniliste teadmiste ja geneetiliste ressursside säilitamine, omandades samas uusi teadmisi seoses loomatervise, keskkonna ja ressursside kindlustamisega;

| (c) | juurdepääs asjakohasele, kvaliteetsele haridusele, tervishoiule, veterinaartervishoiule ja veele karjakasvatusele kohandatud viisil; |
| --- | --- |

(c)

juurdepääs asjakohasele, kvaliteetsele haridusele, tervishoiule, veterinaartervishoiule ja veele karjakasvatusele kohandatud viisil;

| (d) | tehnoloogiate, hügieeniteenuste, põua juhtimissüsteemide, turuinfo ja finantsteenuste pakkumine ja kasutamine; |
| --- | --- |

(d)

tehnoloogiate, hügieeniteenuste, põua juhtimissüsteemide, turuinfo ja finantsteenuste pakkumine ja kasutamine;

| (e) | tootmise ja turgu ettevalmistava taristu ning turundusmarsruutide laiendamine ja edendamine; |
| --- | --- |

(e)

tootmise ja turgu ettevalmistava taristu ning turundusmarsruutide laiendamine ja edendamine;

| 8. | palub AKV riikidel pöörata erilist tähelepanu tüdrukute haridusele karjakasvatajate kogukondades ning luua võimalused nende juurdepääsuks haridusele; |
| --- | --- |

8.

palub AKV riikidel pöörata erilist tähelepanu tüdrukute haridusele karjakasvatajate kogukondades ning luua võimalused nende juurdepääsuks haridusele;

| 9. | palub AKV riikidel ja ELil kaasata karjakasvatajad otsustamisprotsessi ning tagada karjakasvatajate toetamine konfliktide lahendamisel, kasutades tavapäraseid vahendeid vastavalt vajadusele ja võimalusele, parandamaks juurdepääsu õigusteenustele; |
| --- | --- |

9.

palub AKV riikidel ja ELil kaasata karjakasvatajad otsustamisprotsessi ning tagada karjakasvatajate toetamine konfliktide lahendamisel, kasutades tavapäraseid vahendeid vastavalt vajadusele ja võimalusele, parandamaks juurdepääsu õigusteenustele;

| 10. | palub AKV riikidel toetada ja nõustada karjakasvatajaid, kes loobuvad; |
| --- | --- |

10.

palub AKV riikidel toetada ja nõustada karjakasvatajaid, kes loobuvad;

| 11. | soovitab AKV riikidel koguda karjakasvatajate kohta täiendavat teavet, et hinnata paremini nende panust majandusse, ning viia läbi sotsiaalmajanduslikke uuringud, et liigitada paremini karjakasvatajate haavatavust, näiteks kliimamuutuste, konflikti, maakasutuse muutmise või toiduainetepuuduse suhtes; |
| --- | --- |

11.

soovitab AKV riikidel koguda karjakasvatajate kohta täiendavat teavet, et hinnata paremini nende panust majandusse, ning viia läbi sotsiaalmajanduslikke uuringud, et liigitada paremini karjakasvatajate haavatavust, näiteks kliimamuutuste, konflikti, maakasutuse muutmise või toiduainetepuuduse suhtes;

| 12. | palub ELil ja AKV riikidel teha kõik nendest olenev kliimamuutustega võitlemiseks, arvestades nende muutuste kahjulikku mõju karjakasvatajatest elanikkonnale; rõhutab sellega seoses, et oluline on toetada nii kliimamuutustega kohanemist ja parandada karjakasvatajate vastupanuvõimet AKV riikides kui ka ambitsioonika tegevuskava läbisurumine võitluses kasvuhoonegaaside heitkogustega nii ELis kui ka AKV riikides; |
| --- | --- |

12.

palub ELil ja AKV riikidel teha kõik nendest olenev kliimamuutustega võitlemiseks, arvestades nende muutuste kahjulikku mõju karjakasvatajatest elanikkonnale; rõhutab sellega seoses, et oluline on toetada nii kliimamuutustega kohanemist ja parandada karjakasvatajate vastupanuvõimet AKV riikides kui ka ambitsioonika tegevuskava läbisurumine võitluses kasvuhoonegaaside heitkogustega nii ELis kui ka AKV riikides;

| 13. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

13.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, ELi Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (21)

julgeoleku kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | 25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine, |
| --- | --- |

—

25.–27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas toimunud kohtumine,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse partnerluslepingut 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) ja mida on muudetud järjestikku 2005. ja 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut 2000/483/EÜ ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) ja mida on muudetud järjestikku 2005. ja 2010. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2098 (2013) Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2098 (2013) Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni ebastabiilsuse ja ebakindluse kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas, mis võeti vastu assamblee kohtumisel 29. novembril 2012. aastal Paramaribos (Suriname), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni ebastabiilsuse ja ebakindluse kohta Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eriti Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas, mis võeti vastu assamblee kohtumisel 29. novembril 2012. aastal Paramaribos (Suriname),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 14. novembri 2013. aasta avaldust olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 14. novembri 2013. aasta avaldust olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse Ida-Aafrika järvede piirkonna julgeoleku, stabiilsuse ja arengu pakti, mille allkirjastasid Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid 2006. aasta detsembris Nairobis (Keenia), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aafrika järvede piirkonna julgeoleku, stabiilsuse ja arengu pakti, mille allkirjastasid Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid 2006. aasta detsembris Nairobis (Keenia),

| — | võttes arvesse rahu, julgeoleku ja koostöö raamistikku Kongo Demokraatlikule Vabariigile ja piirkonnale, mille allkirjastasid ICGLRi ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) liikmesriikide üksteist riigipead ja valitsusjuhti 24. veebruaril 2013. aastal Addis Abebas (Etioopia), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahu, julgeoleku ja koostöö raamistikku Kongo Demokraatlikule Vabariigile ja piirkonnale, mille allkirjastasid ICGLRi ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) liikmesriikide üksteist riigipead ja valitsusjuhti 24. veebruaril 2013. aastal Addis Abebas (Etioopia),

| — | võttes arvesse liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide deklaratsiooni julgeoleku olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi Põhja-Kivu provintsis ICGLRi kohtumisel Kampalas (Uganda) 5. septembril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide deklaratsiooni julgeoleku olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi Põhja-Kivu provintsis ICGLRi kohtumisel Kampalas (Uganda) 5. septembril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse 4. novembril 2013. aastal Pretorias toimunud SADC ja ICGLRi tippkohtumise lõplikku kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. novembril 2013. aastal Pretorias toimunud SADC ja ICGLRi tippkohtumise lõplikku kommünikeed,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 406. kohtumisel 14. novembril 2013. aastal vastu võetud otsust Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 406. kohtumisel 14. novembril 2013. aastal vastu võetud otsust Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa olukorra kohta,

| — | võttes arvesse ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja USA erisaadikute ja esindajate 9. septembri, 4., 6. ja 11. novembri 2013. aasta ühisdeklaratsioone Ida-Aafrika järvede piirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja USA erisaadikute ja esindajate 9. septembri, 4., 6. ja 11. novembri 2013. aasta ühisdeklaratsioone Ida-Aafrika järvede piirkonna kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni avaldusi 30. augustil 2013. aastal Põhja-Kivu olukorra kohta ning 7. ja 10. juunil 2012. aastal Ida-Kongo olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni avaldusi 30. augustil 2013. aastal Põhja-Kivu olukorra kohta ning 7. ja 10. juunil 2012. aastal Ida-Kongo olukorra kohta,

| — | võttes arvesse eelnevaid Euroopa Parlamendi resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta, eelkõige 17. detsembri 2009. aasta, 13. detsembri 2012. aasta ja 12. septembri 2013. aasta resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelnevaid Euroopa Parlamendi resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta, eelkõige 17. detsembri 2009. aasta, 13. detsembri 2012. aasta ja 12. septembri 2013. aasta resolutsioone,

| — | võttes arvese ELi rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 26. juuni 2012. aasta avaldust Kongo Demokraatliku Vabariigi humanitaarolukorra halvenemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvese ELi rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva 26. juuni 2012. aasta avaldust Kongo Demokraatliku Vabariigi humanitaarolukorra halvenemise kohta,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni (millega keelustatakse kohtuta hukkamine, vägistamine, sundvärbamine ja muud hirmuteod) artiklit 3 ja II protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsiooni (millega keelustatakse kohtuta hukkamine, vägistamine, sundvärbamine ja muud hirmuteod) artiklit 3 ja II protokolli,

| — | võttes arvesse 20. novembri 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, mis eelkõige keelab laste kaasamise relvakonfliktidesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembri 1989. aasta rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, mis eelkõige keelab laste kaasamise relvakonfliktidesse,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kongo DV ratifitseeris 1982. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Kongo DV ratifitseeris 1982. aastal,

| A. | arvestades, et tunneb sügavat muret jätkuva vägivalla, inimõiguste raskete rikkumiste, mitmesuguste kuritegude (meelevaldsed vahistamised, väljapressimine, rüüstamine, sunnitöö, seksuaalne vägivald, laste sunnitud värbamine, piinamine ja hukkamine) ning Ida-Aafrika järvede piirkonna ebakindluse pärast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tunneb sügavat muret jätkuva vägivalla, inimõiguste raskete rikkumiste, mitmesuguste kuritegude (meelevaldsed vahistamised, väljapressimine, rüüstamine, sunnitöö, seksuaalne vägivald, laste sunnitud värbamine, piinamine ja hukkamine) ning Ida-Aafrika järvede piirkonna ebakindluse pärast;

| B. | arvestades, et relvastatud rühmituste kohalolek ja tegevus Ida-Aafrika järvede piirkonnas üldiselt ja eriti ida Kongo Demokraatlikus Vabariigis on üks jätkuva julgeolekut puudumise algpõhjustest ning need kujutavad pidevat ohtu rahule, julgeolekule, stabiilsusele ning majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ning piirkonna riikide koostööle; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et relvastatud rühmituste kohalolek ja tegevus Ida-Aafrika järvede piirkonnas üldiselt ja eriti ida Kongo Demokraatlikus Vabariigis on üks jätkuva julgeolekut puudumise algpõhjustest ning need kujutavad pidevat ohtu rahule, julgeolekule, stabiilsusele ning majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ning piirkonna riikide koostööle;

| C. | arvestades, et kestev Kongo Demokraatliku Vabariigi loodusvarade ja kaevandusressursside ebaseaduslik kasutamine ja rüüstamine, eelkõige riigi idaosas, on üks peamisi Ida-Aafrika järvede piirkonna kindlusetuse põhjusi; arvestades, et kasvav töötuse tase ja vaesus, toidukriis ja põhiliste sotsiaalteenuste puudulikkus aitavad samuti kaasa vägivalla taaselustumisele ja piirkonna ebastabiilsusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kestev Kongo Demokraatliku Vabariigi loodusvarade ja kaevandusressursside ebaseaduslik kasutamine ja rüüstamine, eelkõige riigi idaosas, on üks peamisi Ida-Aafrika järvede piirkonna kindlusetuse põhjusi; arvestades, et kasvav töötuse tase ja vaesus, toidukriis ja põhiliste sotsiaalteenuste puudulikkus aitavad samuti kaasa vägivalla taaselustumisele ja piirkonna ebastabiilsusele;

| D. | arvestades, et möödunud aasta lahingute tõttu on ümber asustatud rohkem kui 100 000 inimest, teravdades jätkuvat humanitaarkriisi piirkonnas, kus umbes 2,6 miljonit inimest on riigisiseselt ümber asustatud ja 6,4 inimest vajavad toitu ja erakorralist abi, mis on olukord, mille on põhjustanud peamiselt M23 mäss ja muude relvastatud rühmituste kuritegevus Kongo DV idaosas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et möödunud aasta lahingute tõttu on ümber asustatud rohkem kui 100 000 inimest, teravdades jätkuvat humanitaarkriisi piirkonnas, kus umbes 2,6 miljonit inimest on riigisiseselt ümber asustatud ja 6,4 inimest vajavad toitu ja erakorralist abi, mis on olukord, mille on põhjustanud peamiselt M23 mäss ja muude relvastatud rühmituste kuritegevus Kongo DV idaosas;

| E. | arvestades, et pärast 2013. aasta oktoobri lõpus alustatud sõjalist rünnakut sekkumisbrigaadi MONUSCO toetusel, lõpetasid Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõud M23 mässu ja võimaldasid territoriaalse riigivalitsuse järkjärgulist uuesti ametisse seadmist mässuliste poolt okupeeritud piirkondades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast 2013. aasta oktoobri lõpus alustatud sõjalist rünnakut sekkumisbrigaadi MONUSCO toetusel, lõpetasid Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõud M23 mässu ja võimaldasid territoriaalse riigivalitsuse järkjärgulist uuesti ametisse seadmist mässuliste poolt okupeeritud piirkondades;

| F. | arvestades, et tuleb märkida M23 liidrite 5. novembri 2013. aasta deklaratsiooni, milles kuulutatakse välja mässu lõpp ja nende valmidus järgida liikumise eesmärke ainult poliitiliste vahenditega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleb märkida M23 liidrite 5. novembri 2013. aasta deklaratsiooni, milles kuulutatakse välja mässu lõpp ja nende valmidus järgida liikumise eesmärke ainult poliitiliste vahenditega;

| G. | arvestades, et vaatamata Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude (FARDC) võidule ning hoolimata rahvusvahelise üldsuse jõupingutustest ja vahenditest Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eelkõige Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas, ei ole vägivald ja tõsised inimõiguste rikkumised, sõjakuriteod ja relvastatud rühmituste toime pandud inimsusevastased kuriteod ja Kongo Demokraatliku Vabariigi loodusvarade ebaseaduslik kasutamine ja rüüstamine kaugeltki lõppenud; arvestades, et seepärast on oluline jätkata jõudpingutusi rahu ja julgeoleku tugevdamiseks selles piirkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaatamata Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude (FARDC) võidule ning hoolimata rahvusvahelise üldsuse jõupingutustest ja vahenditest Ida-Aafrika järvede piirkonnas, eelkõige Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas, ei ole vägivald ja tõsised inimõiguste rikkumised, sõjakuriteod ja relvastatud rühmituste toime pandud inimsusevastased kuriteod ja Kongo Demokraatliku Vabariigi loodusvarade ebaseaduslik kasutamine ja rüüstamine kaugeltki lõppenud; arvestades, et seepärast on oluline jätkata jõudpingutusi rahu ja julgeoleku tugevdamiseks selles piirkonnas;

| H. | arvestades, et taunib raskusi, mille tõi kaasa Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse ja M23 vaheliste kõneluste kiire järeldus, mille põhjustas lahkarvamus neid kõnelusi kinnitava lõpliku teksti laad ja pealkiri, vaatamata juba tehtud edusammudele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et taunib raskusi, mille tõi kaasa Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse ja M23 vaheliste kõneluste kiire järeldus, mille põhjustas lahkarvamus neid kõnelusi kinnitava lõpliku teksti laad ja pealkiri, vaatamata juba tehtud edusammudele;

| I. | arvestades, et kõikidele teistele Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas tegutsevatele negatiivsetele jõududele tuleb teha kindel lõpp, muu hulgas Rwanda demokraatlikele vabastusjõududele (FDLR), Uganda Vabastamise Demokraatlikele Liitõududele/Rahvaarmeele (ADF/NALU) ning erinevatele Mai-Mai rühmadele, ja taastada kiirelt rahu ja julgeolek Ida-Aafrika järvede piirkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõikidele teistele Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas tegutsevatele negatiivsetele jõududele tuleb teha kindel lõpp, muu hulgas Rwanda demokraatlikele vabastusjõududele (FDLR), Uganda Vabastamise Demokraatlikele Liitõududele/Rahvaarmeele (ADF/NALU) ning erinevatele Mai-Mai rühmadele, ja taastada kiirelt rahu ja julgeolek Ida-Aafrika järvede piirkonnas;

| J. | arvestades, et on kahetsusväärne, et 24. veebruaril 2013. aastal Addis Abebas allkirjastatud eespool nimetatud raamlepinguga võetud kohustusi ei ole kõik seotud osapooled täitnud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on kahetsusväärne, et 24. veebruaril 2013. aastal Addis Abebas allkirjastatud eespool nimetatud raamlepinguga võetud kohustusi ei ole kõik seotud osapooled täitnud;

| K. | arvestades, et 2013. aasta mais koos ÜRO peasekretäriga Ida-Aafrika järvede piirkonda tehtud ühisvisiidi ajal teatas Maailmapanga president, et Maailmapank panustab selle piirkonna arendusprojektidesse 1 miljard USA dollarit, kõrvuti rahvusvahelise üldsuse praeguste jõupingustega tuua Ida-Aafrika järvede piirkonda püsiv rahu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2013. aasta mais koos ÜRO peasekretäriga Ida-Aafrika järvede piirkonda tehtud ühisvisiidi ajal teatas Maailmapanga president, et Maailmapank panustab selle piirkonna arendusprojektidesse 1 miljard USA dollarit, kõrvuti rahvusvahelise üldsuse praeguste jõupingustega tuua Ida-Aafrika järvede piirkonda püsiv rahu;

| 1. | mõistab veel kord nii karmilt kui võimalik hukka vägivallaaktid, kuriteod, inimõiguste rikkumised, vägistamise ja laste värbamise sõduriteks, mida on ette tulnud, ning kordab oma toetust Ida-Aafrika järvede piirkonna inimestele, kes on kokku puutunud sõja hirmutegudega; julgustab riike sisekonfliktide lahendamisel edendama dialoogi, vahendamist ja läbirääkimisi selliste erimeelsuste põhjuste kõrvaldamise vahendina, mis viivad katseteni kõrvaldada võimult demokraatlikult valitud valitsus; |
| --- | --- |

1.

mõistab veel kord nii karmilt kui võimalik hukka vägivallaaktid, kuriteod, inimõiguste rikkumised, vägistamise ja laste värbamise sõduriteks, mida on ette tulnud, ning kordab oma toetust Ida-Aafrika järvede piirkonna inimestele, kes on kokku puutunud sõja hirmutegudega; julgustab riike sisekonfliktide lahendamisel edendama dialoogi, vahendamist ja läbirääkimisi selliste erimeelsuste põhjuste kõrvaldamise vahendina, mis viivad katseteni kõrvaldada võimult demokraatlikult valitud valitsus;

| 2. | palub Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsusel teostada täielikult oma võimu kogu Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumil ja parandada riigi üldist valitsemist, muu hulgas inimõiguste alal, ning tuvastada ja rakendada sobivad vahendid, et tagada kõikidele Kongo ühiskonnarühmadele samasugused õigused; |
| --- | --- |

2.

palub Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsusel teostada täielikult oma võimu kogu Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumil ja parandada riigi üldist valitsemist, muu hulgas inimõiguste alal, ning tuvastada ja rakendada sobivad vahendid, et tagada kõikidele Kongo ühiskonnarühmadele samasugused õigused;

| 3. | palub Ida-Aafrika järvede piirkonna parlamentidel teha oma valitsuste ja poliitiliste erakondadega koostööd sotsiaalse õigluse edendamiseks, et tagada kestev rahu; |
| --- | --- |

3.

palub Ida-Aafrika järvede piirkonna parlamentidel teha oma valitsuste ja poliitiliste erakondadega koostööd sotsiaalse õigluse edendamiseks, et tagada kestev rahu;

| 4. | palub parlamentidel ja valitsustel tagada kõikide ühiskonnarühmade, sealhulgas naiste ja noorte, vähemuste ja haavatavate rühmade võrdne osalus demokraatlikes protsessides ja valitsemises; |
| --- | --- |

4.

palub parlamentidel ja valitsustel tagada kõikide ühiskonnarühmade, sealhulgas naiste ja noorte, vähemuste ja haavatavate rühmade võrdne osalus demokraatlikes protsessides ja valitsemises;

| 5. | palub rahvusvahelisel üldsusel, sealhulgas Aafrika Liit, EL ja ÜRO, jätkata kaaluka, kooskõlastatud ja tõhusama abi tagamist inimestele, keda Ida-Aafrika järvede piirkonna julgeoleku olukord on mõjutanud ja säilitada valmidus reageerida humanitaarkatastroofile piirkonnas; |
| --- | --- |

5.

palub rahvusvahelisel üldsusel, sealhulgas Aafrika Liit, EL ja ÜRO, jätkata kaaluka, kooskõlastatud ja tõhusama abi tagamist inimestele, keda Ida-Aafrika järvede piirkonna julgeoleku olukord on mõjutanud ja säilitada valmidus reageerida humanitaarkatastroofile piirkonnas;

| 6. | kordab oma vankumatut pühendumist suveräänsusele, sõltumatusele, territoriaalsele terviklikkusele ja riiklikule ühtsusele Ida-Aafrika järvede piirkonna riikides üldiselt, kuid eriti Kongo Demokraatlikus Vabariigis, ning rõhutab, et neid väärtusi tuleb austada, et edendada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahu, julgeolekut ja arengut; |
| --- | --- |

6.

kordab oma vankumatut pühendumist suveräänsusele, sõltumatusele, territoriaalsele terviklikkusele ja riiklikule ühtsusele Ida-Aafrika järvede piirkonna riikides üldiselt, kuid eriti Kongo Demokraatlikus Vabariigis, ning rõhutab, et neid väärtusi tuleb austada, et edendada Ida-Aafrika järvede piirkonna rahu, julgeolekut ja arengut;

| 7. | kinnitab veel kord iga selle piirkonna inimese võõrandamatut ja pöördumatut õigust saada kasu oma riigi varadest ja kasutada neid täiesti suveräänsel viisil vastavalt nende oma seadustele; |
| --- | --- |

7.

kinnitab veel kord iga selle piirkonna inimese võõrandamatut ja pöördumatut õigust saada kasu oma riigi varadest ja kasutada neid täiesti suveräänsel viisil vastavalt nende oma seadustele;

| 8. | väljendab oma toetust Addis Abebas allkirjastatud Kongo Demokraatliku Vabariigi ja piirkondade rahu, julgeoleku ja koostöö raamistikule ning palub kõigil allakirjutanud pooltel täita oma kohustusi kiiresti ja heas usus; palub seetõttu ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastavalt oma resolutsiooni 2098 (2013) lõikele 6 asjakohaseid meetmeid kõikide osapoolte suhtes, kes ei ole täitnud raamistikus sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

8.

väljendab oma toetust Addis Abebas allkirjastatud Kongo Demokraatliku Vabariigi ja piirkondade rahu, julgeoleku ja koostöö raamistikule ning palub kõigil allakirjutanud pooltel täita oma kohustusi kiiresti ja heas usus; palub seetõttu ÜRO Julgeolekunõukogul võtta vastavalt oma resolutsiooni 2098 (2013) lõikele 6 asjakohaseid meetmeid kõikide osapoolte suhtes, kes ei ole täitnud raamistikus sätestatud kohustusi;

| 9. | peab tervitatavaks ELi toetust raamkokkuleppele ja julgustab teda tegema koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega kõiki jõupingutusi, edendamaks rahu ja parandamaks koostööd Kongo Demokraatliku Vabariigi, Uganda, Rwanda, Burundi ja Tansaania vahel; |
| --- | --- |

9.

peab tervitatavaks ELi toetust raamkokkuleppele ja julgustab teda tegema koos teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega kõiki jõupingutusi, edendamaks rahu ja parandamaks koostööd Kongo Demokraatliku Vabariigi, Uganda, Rwanda, Burundi ja Tansaania vahel;

| 10. | väljendab oma toetust kõikidele meetmetele, mille eesmärk on Ida-Aafrika järvede piirkonnas rahu ja julgeoleku taastamine, mille on algatatud ja mida viivad läbi ÜRO, Aafrika Liit, EL, ICGLR ja SADC, ning kutsub neid üles jätkama jõupingutusi ja eelkõige looma programmi piirkonna harmooniliseks arenguks, et pakkuda noortele ja Ida-Aafrika järvede piirkonna elanikkonnale sõja asemel üldist teist valikut, mis annab neile parema tuleviku; |
| --- | --- |

10.

väljendab oma toetust kõikidele meetmetele, mille eesmärk on Ida-Aafrika järvede piirkonnas rahu ja julgeoleku taastamine, mille on algatatud ja mida viivad läbi ÜRO, Aafrika Liit, EL, ICGLR ja SADC, ning kutsub neid üles jätkama jõupingutusi ja eelkõige looma programmi piirkonna harmooniliseks arenguks, et pakkuda noortele ja Ida-Aafrika järvede piirkonna elanikkonnale sõja asemel üldist teist valikut, mis annab neile parema tuleviku;

| 11. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2098 (2013) Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta ja palub tungivalt Ida-Aafrika järvede piirkonna juhtidel ja rahvusvahelisel üldsusel tervikuna töötada selle nimel, et resolutsiooni nõuetekohaselt ja täielikult rakendataks; |
| --- | --- |

11.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2098 (2013) Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta ja palub tungivalt Ida-Aafrika järvede piirkonna juhtidel ja rahvusvahelisel üldsusel tervikuna töötada selle nimel, et resolutsiooni nõuetekohaselt ja täielikult rakendataks;

| 12. | tervitab selle resolutsiooni kohaselt MONUSCO raames moodustatud sekkumisbrigaadi vägede kasutuselevõttu Põhja-Kivus; tervitab brigaadi aktiivset osalemist M23 mässu mahasurumisel ning palub sellel jätkata Kongo valitsusvägede toetamist, eesmärgiga saata laiali kõik teised relvastatud rühmitused Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumil ja lõpetada nende tegevus Ida-Aafrika järvede piirkonnas; |
| --- | --- |

12.

tervitab selle resolutsiooni kohaselt MONUSCO raames moodustatud sekkumisbrigaadi vägede kasutuselevõttu Põhja-Kivus; tervitab brigaadi aktiivset osalemist M23 mässu mahasurumisel ning palub sellel jätkata Kongo valitsusvägede toetamist, eesmärgiga saata laiali kõik teised relvastatud rühmitused Kongo Demokraatliku Vabariigi territooriumil ja lõpetada nende tegevus Ida-Aafrika järvede piirkonnas;

| 13. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus, eelkõige abiandjad, toetaks Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutuste jõupingutusi, mis järgnevad M23 sõjalisele võidule, et teostada institutsionaalseid, poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid struktuurireforme, eriti kaitse, julgeoleku ja õiguse valdkonnas, eesmärgiga tugevdada demokraatiat, õigusriiki ja head valitsemistava avaliku halduse kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus, eelkõige abiandjad, toetaks Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutuste jõupingutusi, mis järgnevad M23 sõjalisele võidule, et teostada institutsionaalseid, poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid struktuurireforme, eriti kaitse, julgeoleku ja õiguse valdkonnas, eesmärgiga tugevdada demokraatiat, õigusriiki ja head valitsemistava avaliku halduse kõikidel tasanditel;

| 14. | kutsub Kongo Demokraatlikku Vabariiki ja tema naabreid üles tegema tihedamat ja tõhusamat piirkondlikku koostööd, et ühiselt tegeleda korduvate piirkondlike konfliktide tagajärgedega, lisaks tegeleda julgeolekuga seotud ja poliitiliste küsimustega, edendada Ida-Aafrika järvede piirkonna majanduslikku arengut; palub rahvusvahelisel üldsusel, eelkõige ICGLRil Aafrika Liidul, ELil, ÜRO-l ja USA-l toetada sellist koostööd; |
| --- | --- |

14.

kutsub Kongo Demokraatlikku Vabariiki ja tema naabreid üles tegema tihedamat ja tõhusamat piirkondlikku koostööd, et ühiselt tegeleda korduvate piirkondlike konfliktide tagajärgedega, lisaks tegeleda julgeolekuga seotud ja poliitiliste küsimustega, edendada Ida-Aafrika järvede piirkonna majanduslikku arengut; palub rahvusvahelisel üldsusel, eelkõige ICGLRil Aafrika Liidul, ELil, ÜRO-l ja USA-l toetada sellist koostööd;

| 15. | rõhutab sellel eesmärgil vajadust taastada Ida-Aafrika järvede piirkonna majandusühendus ja anda talle vajalikud rahalised vahendid rahu, integratsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks, et pakkuda piirkonna inimestele paremat elu; |
| --- | --- |

15.

rõhutab sellel eesmärgil vajadust taastada Ida-Aafrika järvede piirkonna majandusühendus ja anda talle vajalikud rahalised vahendid rahu, integratsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks, et pakkuda piirkonna inimestele paremat elu;

| 16. | tervitab Kampala läbirääkimistel ICGLRi egiidi all saavutatud edu ning innustab vahendajaid ja kõiki osapooli kõnelusi kiiresti lõpetama, et lahendada kiireloomulisi küsimusi, nagu nende endiste M23 mässajate väljaandmine, kes on põgenenud naaberriikidesse, ning sõjakuritegudes, inimsusevastastes kuritegudes ja tõsistes inimõigustevastastes väärtegudes süüdistatud inimeste väljaandmine; |
| --- | --- |

16.

tervitab Kampala läbirääkimistel ICGLRi egiidi all saavutatud edu ning innustab vahendajaid ja kõiki osapooli kõnelusi kiiresti lõpetama, et lahendada kiireloomulisi küsimusi, nagu nende endiste M23 mässajate väljaandmine, kes on põgenenud naaberriikidesse, ning sõjakuritegudes, inimsusevastastes kuritegudes ja tõsistes inimõigustevastastes väärtegudes süüdistatud inimeste väljaandmine;

| 17. | nõuab, et endiste mässuliste demobiliseerimist, desarmeerimist, taastusravi ja taasintegreerimist (DDRR) tuleb teha ranges kooskõlas nii rahvusvaheliste standarditega selles piirkonnas kui ka sõdurite konkreetsete nõuetega, nagu on viidatud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsioonis sõjalisest riigipöördest tulenevate ohtude kohta demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides, ning rahvusvahelise üldsuse rolliga; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et endiste mässuliste demobiliseerimist, desarmeerimist, taastusravi ja taasintegreerimist (DDRR) tuleb teha ranges kooskõlas nii rahvusvaheliste standarditega selles piirkonnas kui ka sõdurite konkreetsete nõuetega, nagu on viidatud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsioonis sõjalisest riigipöördest tulenevate ohtude kohta demokraatiale ja poliitilisele stabiilsusele AKV riikides, ning rahvusvahelise üldsuse rolliga;

| 18. | võtab teadmiseks riiklikud konsultatsioonid Kongo Demokraatlikus Vabariigis presidentuuri, poliitilise opositsiooni ja presidendi Joseph Kabila poolt kokku kutsutud kodanikuühikkonna vahel ning julgustab Kongo Demokraatliku Vabariigi asutusi tegutsema nende konsultatsioonide järelduste ja soovituste kohaselt, eesmärgiga edendada rahvuslikku leppimist ja kõrvaldada lõpuks kõik korduvate poliitiliste kriiside tekkepõhjused Kongo Demokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks riiklikud konsultatsioonid Kongo Demokraatlikus Vabariigis presidentuuri, poliitilise opositsiooni ja presidendi Joseph Kabila poolt kokku kutsutud kodanikuühikkonna vahel ning julgustab Kongo Demokraatliku Vabariigi asutusi tegutsema nende konsultatsioonide järelduste ja soovituste kohaselt, eesmärgiga edendada rahvuslikku leppimist ja kõrvaldada lõpuks kõik korduvate poliitiliste kriiside tekkepõhjused Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

| 19. | rõhutab vajadust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Punase Risti abiga tuvastada aega raiskamata endised M23 mässajad ja Kongo pagulased Rwandas ja Ugandas, nii et nad võiksid vabatahtlikult naasta kodumaale ja kõik, kes soovivad, saaksid osaleda DDRR programmis; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Punase Risti abiga tuvastada aega raiskamata endised M23 mässajad ja Kongo pagulased Rwandas ja Ugandas, nii et nad võiksid vabatahtlikult naasta kodumaale ja kõik, kes soovivad, saaksid osaleda DDRR programmis;

| 20. | rõhutab, et karistamatuse lõpetamine Ida-Aafrika järvede piirkonnas on rahu ja julgeoleku taastamise üheks eeltingimuseks, ning kordab oma üleskutset Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriikide õigusasutustele ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, et võtta vastutusele ja karistada kurjategijaid inimõiguste rikkumise, inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude, vägistamise ja lapssõdurite värbamise eest; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et karistamatuse lõpetamine Ida-Aafrika järvede piirkonnas on rahu ja julgeoleku taastamise üheks eeltingimuseks, ning kordab oma üleskutset Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) liikmesriikide õigusasutustele ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, et võtta vastutusele ja karistada kurjategijaid inimõiguste rikkumise, inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude, vägistamise ja lapssõdurite värbamise eest;

| 21. | nõuab tungivalt, et kõik Ida-Aafrika järvede piirkonnas rändavad relvastatud rühmitused, kes veel ei ole seda teinud, paneksid relvad viivitamata maha ja pöörduks normaalse tsiviilelu juurde oma riigis; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et kõik Ida-Aafrika järvede piirkonnas rändavad relvastatud rühmitused, kes veel ei ole seda teinud, paneksid relvad viivitamata maha ja pöörduks normaalse tsiviilelu juurde oma riigis;

| 22. | nõuab tungivalt, et kõik Ida-Aafrika järvede piirkonna riigid, kes on vastu võtnud tsiviil- või sõjapõgenikke teistest riikidest, järgiksid rangelt 1951. aasta Genfi konventsiooni sätteid seoses pagulaste olukorraga ning Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1967. aasta Aafrika pagulasprobleemi erisuste reguleerimise konventsiooni sätteid, eelkõige nende isikute osalemise keeldu poliitilistes ja sõjalises tegevuses nende päritoluriigi vastu; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et kõik Ida-Aafrika järvede piirkonna riigid, kes on vastu võtnud tsiviil- või sõjapõgenikke teistest riikidest, järgiksid rangelt 1951. aasta Genfi konventsiooni sätteid seoses pagulaste olukorraga ning Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1967. aasta Aafrika pagulasprobleemi erisuste reguleerimise konventsiooni sätteid, eelkõige nende isikute osalemise keeldu poliitilistes ja sõjalises tegevuses nende päritoluriigi vastu;

| 23. | kutsub Maailmapanka üles järgima oma presidendi 22. mail 2013. aastal Kinshasas antud lubadust investeerida Ida-Aafrika järvede piirkonna arendusprojektidesse 1 miljard USA dollarit ja soovitab, et seda raha tuleks esmajärjekorras eraldada konfliktidest mõjutatud piirkondadele; |
| --- | --- |

23.

kutsub Maailmapanka üles järgima oma presidendi 22. mail 2013. aastal Kinshasas antud lubadust investeerida Ida-Aafrika järvede piirkonna arendusprojektidesse 1 miljard USA dollarit ja soovitab, et seda raha tuleks esmajärjekorras eraldada konfliktidest mõjutatud piirkondadele;

| 24. | soovitab Aafrika Liidul, ICGLRil ja tema liikmesriikidel, ÜRO-l ja ELil võtta karme ja tõhusaid meetmeid võitluses Kongo Demokraatliku Vabariigi ja teiste Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja kaubitsemise vastu, eelkõige määrata karistused ettevõtetele, kes on osalised sellises tegevuses, kooskõlas rahvusvahelisel tasandil vastu võetud läbipaistvuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

24.

soovitab Aafrika Liidul, ICGLRil ja tema liikmesriikidel, ÜRO-l ja ELil võtta karme ja tõhusaid meetmeid võitluses Kongo Demokraatliku Vabariigi ja teiste Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja kaubitsemise vastu, eelkõige määrata karistused ettevõtetele, kes on osalised sellises tegevuses, kooskõlas rahvusvahelisel tasandil vastu võetud läbipaistvuse põhimõtetega;

| 25. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidule, AKV–ELi nõukogule, Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO peasekretäri Ida-Aafrika järvede piirkonna erisaadikule, Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi liikmesriikidele ja kõnealuste riikide presidentidele, riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidule, AKV–ELi nõukogule, Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO peasekretäri Ida-Aafrika järvede piirkonna erisaadikule, Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi liikmesriikidele ja kõnealuste riikide presidentidele, riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele.

Parlamentaarse ühisassamblee töökord

Artikkel 1

Parlamentaarne ühisassamblee

1.   AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee (edaspidi „assamblee”) on loodud ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu artikli 17 alusel.

2.   Assamblee koosneb kahest kojast, millesse kuulub võrdne arv ELi ja AKV esindajaid. Assamblee liikmeteks on ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt iga AKV riigi parlamendi liikmed või erandjuhul, näiteks vääramatu jõu korral, millest tuleb artiklis 2 osutatud assamblee juhatust (edaspidi „juhatus”) enne istungjärku kirjalikult teavitada, AKV riigi parlamendi määratud esindajad. Parlamendi puudumisel on asjaomase AKV riigi esindaja hääleõiguseta osalemiseks vajalik assamblee nõusolek.

3.   Assamblee liikmetele antakse volitused kirjalikult: AKV esindajate puhul vastava liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt ja Euroopa Parlamendi esindajate puhul Euroopa Parlamendi presidendi poolt.

Artikkel 2

Juhatus

1.   Mõlemad kojad valivad enda seast juhatuse liikmed väljakujunenud tava kohaselt.

2.   Juhatus koosneb kahest võrdväärsest kaaspresidendist ja 24 asepresidendist. Juhatuse liikmetest poole määravad AKV riikide esindajad ja ülejäänud poole Euroopa Parlamendi esindajad assamblee kummaski kojas kehtestatud korras.

3.   Juhatus valmistab ette assamblee tööd, jälgib assamblee töö ja resolutsioonide järelmeetmeid ning seab sisse vajalikud kontaktid AKV–ELi ministrite nõukogu ja AKV–ELi suursaadikute komiteega.

4.   Juhatus vastutab assamblee töö koordineerimise eest. Juhatus võib määrata mõned juhatuse liikmed asepresidentideks, kes vastutavad konkreetsete küsimuste eest, lähtudes pariteedist AKV riikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel.

5.   Juhatus tuleb kaaspresidentide algatusel kokku vähemalt neli korda aastas; juhatuse koosolekutest kaks toimuvad enne assamblee istungjärke.

6.   Juhatus esitab assambleele ettepaneku arutelude päevakorra kohta. Juhatuse ülesanne on tagada võimaluse korral, et pooled päevakorrapunktid käsitleksid ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

Juhatus võib teha ettepaneku sõnavõttude ajalise piirangu kohta.

7.   Juhatuse pädevuses on artiklis 25 osutatud alaliste komiteede (edaspidi „alalised komiteed”) koosseisu ja volitusi puudutavad küsimused.

8.   Juhatuse pädevuses on anda alalistele komiteedele luba koostada raporteid ja resolutsioonide ettepanekuid.

9.   Samuti võib juhatus esitada küsimusi läbivaatamiseks alalistes komiteedes, kes võivad seejärel taotleda teatud teemal raporti koostamise luba.

10.   Juhatuse pädevuses on assamblee vastu võetud resolutsioonide ja otsuste järelmeetmete kontrollimine. Alalise komitee esitatud reolutsioonide puhul võib juhatus järelmeetmete kontrollimise delegeerida asjaomase alalise komitee presidendile või raportöörile.

11.   Juhatuse pädevuses on arutada kinnisel koosolekul inimõiguste rikkumise juhtumeid.

12.   Juhatuse koosolekud ei ole avalikud.

Artikkel 3

Teiste institutsioonide osalemine

1.   AKV–ELi ministrite nõukogul palutakse koostöölepingu artikli 15 kohaselt esitada assambleele koostöölepingu rakendamise aastaaruanne. Aruande tutvustusele järgneb arutelu.

2.   AKV ministrite nõukogu ja AKV suursaadikute komitee, samuti Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ja Euroopa Komisjon võivad assamblee istungjärkudel osaleda juhatuse kutsel.

3.   AKV ministrite nõukogu, samuti Euroopa Liidu Nõukogu, kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon võivad juhatuse kutsel osaleda juhatuse koosolekutel nende päevakorrapunktide arutamisel, mis käsitlevad nende vastutusvaldkonda kuuluvaid teemasid.

Artikkel 4

Vaatlejad ja muud külalised

1.   Assamblee istungjärkudele võivad alalise vaatlejana saata oma esindaja järgmised riigid:

| a) | riigid, kellel on käimas koostöölepingu ratifitseerimisprotsess; |
| --- | --- |

a)

riigid, kellel on käimas koostöölepingu ratifitseerimisprotsess;

| b) | AKV grupi liikmesriigid. |
| --- | --- |

b)

AKV grupi liikmesriigid.

Alalised vaatlejad võivad assamblee istungjärgul sõna võtta.

2.   Muud organisatsioonid või organid võivad assamblee istungjärkudel, alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel vaatlejatena osaleda kaaspresidentide kutsel ja juhatuse nõusolekul.

Nad võivad pöörduda istungjärgu või komiteede koosolekute poole, kui selleks on iga konkreetse juhtumi puhul nõusoleku andnud vastavalt assamblee või asjaomase komitee juhatus.

3.   Vaatlejatel, olenemata sellest, kas nad on alalised või mitte, ei ole hääleõigust.

4.   Teiste nõuandva staatusega külaliste, näiteks kodanikuühiskonna esindajate osalemise assamblee istungjärkudel, alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel vaatab juhatus läbi ja kiidab vajaduse korral heaks iga kord eraldi.

Artikkel 5

Assamblee istungjärgud

1.   Assamblee tuleb kokku kaks korda aastas kolmeks päevaks; assamblee istungjärgud kutsuvad kokku kaaspresidendid ja need toimuvad vaheldumisi AKV riigis ja ühes Euroopa Liidu liikmesriigis, võimaluse korral Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigis.

2.   Istungjärgu toimumiskoha määravad vaheldumisi AKV riikide rühma piirkonnad ja Euroopa Liidu liikmesriigid.

3.   Juhatuse või AKV–ELi ministrite nõukogu taotlusel võivad kaaspresidendid assamblee kokku kutsuda erakorraliseks istungjärguks.

Artikkel 6

Assamblee piirkondlikud koosolekud

1.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3
  korraldab
  assamblee piirkondlikke parlamentaarseid koosolekuid. Nende koosolekute toimumine otsustatakse juhatuse või asjaomaste piirkondade taotluse alusel.

2.   Käesoleva töökorra kohaldamisel tähendab mõiste „piirkond” AKV riikide parlamentide määratletud alasid. Iga selliselt määratletud ala esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

3.   Piirkondlikel koosolekutel osaleb üks parlamendiliige igast piirkonnas asuvast AKV riigist ning vastav arv Euroopa Parlamendi liikmeid.

4.   Assamblee peab aastas kuni kolm piirkondlikku koosolekut, millest iga koosolek kestab kuni kolm päeva. Kui korraldatakse rohkem kui kaks piirkondlikku koosolekut, toimub üks neist AKV riigis peetava istungjärgu raames. Koosolekul võetakse vastu järeldused kommünikee vormis. Piirkondlikele koosolekutele kohaldatakse mutatis mutandis käesolevat töökorda.

5.   Piirkondlikel koosolekutel keskendutakse piirkondade ja teema seisukohast huvi pakkuvatele küsimustele, eriti asjaomast piirkonda käsitlevatele piirkondlikele ja riiklikele strateegiadokumentidele. Järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse piirkondliku koosoleku järelmeetmete aruanne.

6.   Enne iga piirkondlikku koosolekut koostatakse iga AKV piirkonna kohta raport, mille üle toimub koosolekul arutelu.

Artikkel 7

Päevakord

1.   Istungjärgu päevakorra projekti koostab juhatus. Kaaspresidendid esitavad päevakorra projekti assambleele vastuvõtmiseks. Teemad puudutavad koostöölepingu raames toimuvat arengukoostööd Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel.

Iga istungjärgu päevakorra projekt sisaldab järgmisi teemavaldkondi:

| i) | alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud töökorra II lisas; |
| --- | --- |

i)

alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud töökorra II lisas;

| ii) | alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks; muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele; |
| --- | --- |

ii)

alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks; muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele;

| iii) | kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema. |
| --- | --- |

iii)

kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema.

2.   Kiireloomuliste küsimuste puhul võivad AKV riikide esindaja, fraktsioon või 10 liiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Resolutsiooni ettepanek peab puudutama ainult istungjärgu päevakorra projekti kantud kiireloomulisi küsimusi ning ei tohi olla töökorra II lisas sätestatust pikem. Resolutsiooni ettepanekud tuleb esitada neli nädalat enne selle istungjärgu avamist, millel need peaksid arutusele ja hääletusele tulema.

3.   Kiireloomuliste küsimuste korral võivad kaaspresidendid päevakorra projekti täiendada juhatuse koosolekute vahelisel ajal, järgides kirjalikku ja/või vaikiva nõusoleku menetlust.

4.   Kiireloomulisi küsimusi käsitleva resolutsiooni ettepanek esitatakse juhatusele. Juhatus kontrollib, et kõik resolutsiooni ettepanekud, mis vastavad lõike 2 nõuetele, oleksid kantud päevakorda ning kättesaadavad inglise ja prantsuse keeles. Juhatuse ettepanekud esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

5.   Juhatus edastab kiireloomulisi küsimusi käsitlevad resolutsiooni ettepanekud teavitamise eesmärgil pädevale komiteele.

Artikkel 8

Kvoorum

1.   Assamblee kvoorum on koos, kui kohal on üks kolmandik nii AKV riikide kui ka Euroopa Parlamendi esindajatest.

2.   Hääletanute arvust sõltumata kehtivad kõik hääletused, välja arvatud juhul, kui enne hääletuse algust on istungi juhataja vähemalt 10 liikme taotlusel tõdenud, et kvoorum ei ole koos. Kui kvoorum ei ole koos, kantakse hääletus järgmise istungi päevakorda.

Artikkel 9

Istungite juhatamine

1.   Kaaspresidendid lepivad kokku, kumb neist assamblee istungit juhatab.

2.   Istungi juhataja avab, katkestab ja lõpetab assamblee istungi. Istungi juhataja tagab töökorra järgimise, peab korda, annab sõna, kuulutab arutelud lõppenuks, paneb küsimused hääletusele ja kuulutab välja hääletustulemused.

3.   Istungi juhataja võib arutelul sõna võtta ainult vahekokkuvõtete tegemiseks või sõnavõtjate korrale kutsumiseks; kui ta soovib arutelus osaleda, lahkub ta juhataja kohalt.

4.   Mõlemat kaaspresidenti võib assamblee juhatamisel asendada asepresident.

Artikkel 10

Kohtade paigutus

Liikmed on paigutatud tähestikulises järjekorras, Euroopa Parlamendi esindajad nime järgi ja AKV riikide esindajad riigi nime järgi. Järjekorra algustähte muudetakse igal istungjärgul tähestikust järgmise tähe valimise teel.

Artikkel 11

Ametlikud keeled

1.   Assamblee ametlikud keeled on bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi,
  horvaadi
  , inglise, itaalia, kreeka, läti, leedu, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keel.

Kõikidel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades, tagatakse suuline tõlge kõigi reaalselt kohalviibivate Euroopa Parlamendi liikmete töökeeltes. Nendel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljaspool, tagatakse suuline tõlge vastavalt Euroopa Parlamendi asjaomastele sise-eeskirjadele, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi juhatuse 10. veebruari 2003. aasta otsusega vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee ja selle organite koosolekuid käsitlevates eeskirjades (22). Kõikidel koosolekutel tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

2.   Assamblee vastuvõetud aktid avaldatakse ametlikes keeltes. Ettevalmistavad dokumendid ja töödokumendid avaldatakse vähemalt inglise ja prantsuse keeles.

Artikkel 12

Arutelude avalikkus

Assamblee istungjärgud on avalikud, kui assamblee ei otsusta teisiti.

Artikkel 13

Protokoll

1.   Iga istungi protokoll, milles tuuakse ära assamblee otsused ja sõnavõtjate nimed, jagatakse välja järgmisel istungil.

2.   Protokolli avaldab Euroopa Parlament Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riikide sekretariaat vormis, mida ta peab sobivaks. Istungjärgu viimase istungi protokoll esitatakse heakskiitmiseks järgmise istungjärgu alguses ning Euroopa Parlament avaldab kõik parandused Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riikide sekretariaat avaldab need vormis, mida ta peab sobivaks.

Artikkel 14

Kaaspresidentide avaldused ja pressiteated

1.   Kaaspresidendid, olles võimaluse korral eelnevalt konsulteerinud juhatuse liikmetega kirjaliku ja/või vaikiva nõusoleku menetluse kohaselt, võivad teha ühiseid kiireloomulisi avaldusi kõikides küsimustes, mis puudutavad AKV–ELi partnerlust. Sellised avaldused tuginevad olemasolevatele resolutsioonidele ja deklaratsioonidele. Kohe pärast avalduse tegemist teavitavad kaaspresidendid sellest kõigepealt juhatust, et asja arutada, ja seejärel esimesel võimalusel kõiki assamblee liikmeid.

2.   Pressiteated koostatakse inglise ja prantsuse keeles. Pressiteated ei ole ametlikud dokumendid.

Artikkel 15

Sõnaõigus

1.   Assamblee liige võib sõna võtta ainult siis, kui istungi juhataja talle sõna annab. Resolutsioonides või arutelude ajal nimetatud riikide esindajatel on õigus vastata neile eraldatud aja jooksul.

2.   Assambleedel peetavatel aruteludel jagatakse kõneaeg võrdselt Euroopa Parlamendi ja AKV riikide esindajate vahel. Istungi juhataja ettepanekul võib assamblee otsustada, et sõnavõtu kestust piiratakse. Liikmed võivad esitada oma avaldusi täiendavaid kirjalikke seisukohti, mille maksimaalne pikkus on 2 000 tähemärki. Kirjalikud seisukohad arhiveeritakse nende algkeeles.

3.   Euroopa Parlamendi esindajate puhul määratakse sõnavõtu kestus d'Hondti süsteemi alusel.

4.   AKV–ELi ministrite nõukogu liikmed või nende volitatud esindajad ning artikli 3 lõikes 2 nimetatud organite esindajad kuulatakse ära nende palvel.

5.   Euroopa Parlamendi peasekretär ja AKV riikide sekretariaadi peasekretär võivad juhatuse koosolekutel ja assamblee istungjärkudel sõna võtta, kui neil on selleks oma parlamendilt nõuetekohane volitus ja kui neid koosolekuid ja istungjärke juhatav kaaspresident neile sõna annab.

6.   Sõnavõtjat võib katkestada ainult istungi juhataja ja ainult juhul, kui kõneaeg on läbi saanud, välja arvatud lõikes 6 nimetatud juhul.

7.   Kui sõnavõtja kaldub teemast kõrvale, tuletab istungi juhataja talle seda meelde. Kui sõnavõtja jätkab teemast kõrvale kaldudes, võib istungi juhataja ta sõnaõigusest ilma jätta ajaks, mida ta peab sobivaks.

Artikkel 16

Hääleõigus ja hääletusviisid

1.   Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl, mida ei saa delegeerida.

2.   Assamblee hääletab üldjuhul ülestõstetud käega. Kui sel viisil toimunud hääletuse tulemuses on põhjust kahelda, võib assamblee oma arvamust väljendada värviliste kaartide abil või elektroonilisel hääletusel.

3.   Assamblee hääletus on salajane, kui hääletuse päeval kella 10ks on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt 10 liiget.

4.   Otsuse vastuvõtmiseks peab see koguma assamblee häälteenamuse. Kui hääletuse päeval kella 10ks on vähemalt viis liiget esitanud taotluse eraldi kodadena hääletamiseks, toimub AKV riikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete hääletus eraldi kodadena ja kordamööda. Sel juhul loetakse tekst vastuvõetuks ainult siis, kui selle poolt hääletab nii AKV riikide parlamentide liikmete kui ka Euroopa Parlamendi liikmete hääletusel osalenud enamus.

5.   Võrdse häältearvu puhul ei ole otsus vastu võetud. Küsimuse võib uuesti hääletusele panna järgmisel assamblee istungjärgul.

6.   Assamblee hääletab lõike või muudatusettepaneku teksti osi eraldi, kui hääletuse päeval kella 10ks on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt viis liiget.

7.   Lõigete 3, 4 ja 6 kohaselt esitatud taotluse võib selle esitaja igal ajal enne hääletuse algust tagasi võtta.

Artikkel 17

Selgitused hääletuse kohta

Kõik assamblee liikmed võivad lõpphääletuse kohta anda kuni poolteise minuti ulatuses suulisi selgitusi või kuni 200 sõna pikkuseid kirjalikke selgitusi. Kirjalikud selgitused arhiveeritakse nende algkeeles.

Artikkel 18

Assamblee resolutsioonid

1.   Assamblee hääletab alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute üle vastavalt artiklile 7.

2.   Assamblee hääletab kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide ettepanekute üle samuti vastavalt artiklile 7.

3.   Istungi juhataja palub vajaduse korral sarnaseid kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide autoritel koostada kompromissresolutsiooni. Pärast arutelu pannakse iga kompromissresolutsioon ja neid puudutavad muudatusettepanekud assamblees hääletusele. Kui kompromissresolutsioon võetakse vastu, langevad teised samal teemal esitatud resolutsioonid päevakorrast välja.

4.   Assamblee poolt vastu võetud resolutsioonid edastatakse Euroopa Komisjonile, AKV–ELi ministrite nõukogule ja kõikidele teistele huvitatud isikutele. Euroopa Komisjon ja AKV–ELi ministrite nõukogu koostavad järgmiseks assamblee istungjärguks aruande vastuvõetud resolutsioonide järelmeetmete kohta.

Artikkel 19

Muudatusettepanekud

1.   Muudatusettepanekuid võivad esitada hääleõiguslik AKV riigi esindaja, fraktsioon või kümme liiget. Muudatusettepanekud peavad olema seotud muudetava tekstiga ning need tuleb esitada kirjalikult. Juhataja otsustab nende vastuvõtmise nimetatud tingimuste alusel.

2.   Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg tehakse teatavaks istungjärgu alguses.

3.   Hääletamisel on muudatusettepanekud alusteksti suhtes prioriteetsed.

4.   Kui vähemalt kaks muudatusettepanekut puudutavad ühte teksti osa, pannakse esimesena hääletusele kõige rohkem originaalteksti sisust erinev tekst. Suulisi muudatusettepanekuid võib arvesse võtta ainult siis, kui nendes parandatakse fakti- või keelevigu. Kõigi muude suuliste muudatusettepanekute üle otsustab assamblee. Suulist muudatusettepanekut ei käsitleta, kui 10 liiget väljendavad sellele püsti tõustes vastuseisu.

Artikkel 20

Kirjalikult vastatavad küsimused

1.   Kõik assamblee liikmed võivad esitada AKV–ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile kirjalikult vastatavaid küsimusi.

2.   Küsimus saadetakse kirjalikult juhatusele, kes küsimuse vastuvõetavuse korral edastab selle vastavalt AKV–ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. AKV–ELi ministrite nõukogul või Euroopa Komisjonil palutakse kirjalikult vastata küsimuse edastamisele järgneva kahe kuu jooksul.

3.   Vastatud küsimused avaldab Euroopa Parlament koos vastustega Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riigid vormis, mida iga riik peab sobivaks.

4.   Küsimused, millele ettenähtud aja jooksul ei ole vastatud, avaldatakse samal viisil koos märkusega, et nendele ei ole seni vastatud.

Artikkel 21

Infotund

1.   AKV–ELi ministrite nõukogu ja Euroopa Komisjoni infotunni toimumise aja määrab juhatus igal istungjärgul nii, et oleks tagatud mõlema institutsiooni esindatus kõige kõrgemal tasandil.

2.   Assamblee iga liige võib esitada ühe küsimuse AKV–ELi ministrite nõukogule ja ühe Euroopa Komisjonile. Küsimus, millele on alla kirjutanud rohkem kui üks liige, palutakse esitada ainult ühel allakirjutanutest.

3.   Küsimused edastatakse kirjalikult juhatusele viimase poolt määratud tähtajaks.

4.   Kiireloomulistel juhtudel ja kokkuleppel institutsiooniga, kellele küsimus esitati, võivad kaaspresidendid või juhatus otsustada kanda küsimuse päevakorda isegi juhul, kui juhatuse määratud tähtaeg on möödunud.

5.   Otsuse küsimuste vastuvõetavuse kohta teevad assamblee kaaspresidendid. Vastuvõetavust reguleerivad koostöölepingu rakendusala ja koostöölepingu tingimused. Küsimused asjaomase institutsiooniga toimuva arutelu päevakorda juba võetud teemadel tunnistatakse vastuvõetamatuks. Vastuvõetavad küsimused edastatakse AKV–ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. Kaaspresidendid määravad suuliste küsimuste käsitlemise järjekorra. Küsimuse esitajat teavitatakse otsusest viivitamata.

6.   Küsimuse pikkus võib olla kuni 100 sõna. Küsimus peab olema esitatud küsimuse, mitte deklaratiivses vormis.

7.   Assamblee reserveerib igal istungjärgul eraldi aja AKV–ELi ministrite nõukogule ja Euroopa Komisjonile esitatavate küsimuste käsitlemiseks. Ajapuuduse tõttu vastamata jäänud küsimusele vastatakse kirjalikult, välja arvatud juhul, kui esitaja võtab küsimuse tagasi.

8.   Küsimusele vastatakse ainult siis, kui selle esitaja viibib kohal või on enne infotunni algust teatanud kaaspresidentidele kirjalikult oma asendaja nime.

9.   Kui küsimuse esitaja ega tema asendaja kohal ei viibi, vastatakse küsimusele kirjalikult.

10.   AKV–ELi ministrite nõukogu ja Euroopa Komisjon esitavad vastused eelnevalt kirjalikult. Küsimuse autor, kui ta viibib kohal, või tema asendaja, kui küsimuse autor on enne infotunni algust teatanud kaaspresidentidele kirjalikult oma asendaja nime, võib esitada ühe lühikese lisaküsimuse. Istungi juhataja võib tagasi lükata kõik esialgsest küsimusest kõrvale kalduvad küsimused. Kui ajakava võimaldab, võib seejärel oma soovist märku andes esitada AKV–ELi ministrite nõukogule ja Euroopa Komisjonile muid küsimusi.

11.   Kui vähemalt kümme assamblee liiget seda taotlevad, võib AKV–ELi ministrite nõukogu või Euroopa Komisjoni vastusele järgneda arutelu. Arutelu kestuse määrab istungi juhataja.

Artikkel 22

AKV–ELi ministrite nõukogu aruanne koostöölepingu rakendamise kohta

AKV–ELi ministrite nõukogu aruanne koostöölepingu rakendamise kohta käsitleb muu hulgas assamblee vastu võetud resolutsioonidele ja soovitustele järgnevat tegevust. Aruanne trükitakse ametlikes keeltes ja jagatakse laiali iga-aastaseks aruteluks assamblee istungjärgul.

Artikkel 23

Kontroll koostöölepingu rakendamise üle

Ilma et see piiraks artiklis 6 osutatud piirkondlike raportite koostamist, võib assamblee juhatuse ettepanekul nimetada ühe AKV ja ühe ELi kaasraportööri teatud piirkonda või muud koostöölepingu rakendamisega seotud küsimust käsitleva raporti koostamiseks.

Artikkel 24

Arvamuse palumine AKV–ELi ministrite nõukogu poolt

1.   Kui assambleel palutakse esitada arvamus AKV–ELi ministrite nõukogu otsuse või otsuse ettepaneku, resolutsiooni, soovituse või arvamuse kohta, esitatakse taotlus juhatusele, kes edastab selle koos soovitusega assambleele.

2.   AKV–ELi ministrite nõukogu poolt kiireloomuliseks peetud küsimustes võib lõpliku otsuse teha juhatus.

Artikkel 25

Alalised komiteed

1.   Assamblee moodustab kolm alalist komiteed (23), mis koostöölepingu rakendamisel vastutavad järgmiste valdkondade eest:

| — | demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu; |
| --- | --- |

—

demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu;

| — | majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine; |
| --- | --- |

—

majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine;

| — | sotsiaal- ja keskkonnaküsimused. |
| --- | --- |

—

sotsiaal- ja keskkonnaküsimused.

2.   Kooskõlas assamblee töö üldise korraldusega koosnevad alalised komiteed assamblee liikmetest vastavalt artiklile 1 ja töötavad rangelt võrdväärsetel alustel.

3.   Assamblee võtab juhatuse ettepanekul vastu alaliste komiteede töökorra.

Artikkel 26

Ajutised kontrollikomiteed

1.   Juhatus võib assamblee ettepanekul moodustada koostöölepinguga seotud või sellega hõlmatud valdkondadega tegelemiseks ajutisi kontrollikomiteesid. Üheaegselt võib tegutseda kuni kaks sellist komiteed. Kontrollikomiteed peavad oma töö lõpule viima ühe aasta jooksul.

2.   Nimetatud komiteede vastutuse, koosseisu ja volitused määrab juhatus.

Artikkel 27

Seminarid

1.   Parema mõistmise saavutamiseks Euroopa Liidu ja AKV rahvaste vahel ning üldsuse teadlikkuse suurendamiseks arenguküsimustes korraldab assamblee korrapäraselt seminare nii Euroopa Liidus kui ka AKV riikides.

2.   Seminaride korraldamise eest vastutab juhatus ning nendele on võimalik osalema kutsuda isikuid, kes jagavad assambleega esmast teavet huvipakkuvates poliitilistes, majanduslikes, sotsiaalsetes ja kultuurilistes küsimustes.

3.   Iga assamblee istungjärgu avamisele eelneval päeval korraldatakse kuni kolm seminari. Iga raportöör esitab istungjärgule suuliselt kokkuvõtliku raporti, millele võib järgneda arutelu.

Artikkel 28

Missioonid ja delegatsioonid

1.   Juhatus võib saata AKV riikidesse, ELi riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse teabekogumismissioone, kui selleks on olemas eelarvelised vahendid. Juhatus või assamblee võib saata vaatlejate ühisdelegatsioone ka presidendi- või parlamendivalimistele, kui riik, kus valimised toimuvad, on saatnud vastava kutse, vaatlejate turvalisuse osas ei ole kahtlusi ning tingimusel, et Euroopa Parlamendi liikmete puhul on see kooskõlas Euroopa Parlamendi sise-eeskirjadega. Lisaks võib juhatus artiklis 29 ette nähtud tiheda koostöö raames saata delegatsioone ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning sotsiaalpartnerite koosolekutele, sh koosolekutele, mis ei toimu Brüsselis.

Juhatusele ja järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse aruanne. Järgmisel juhatuse koosolekul võetakse aruandes esitatud soovituste põhjal konkreetsed järelmeetmed.

2.   Kaaspresidendid või nende asepresidendid võivad üksi või ühiselt assamblee nimel osaleda kõrgetasemelistel kohtumistel või rahvusvaheliste parlamendiorganite kohtumistel, millele nad on kutsutud oma ametiülesannete raames. Niisugused missioonid peavad esindama assambleed kui tervikut ja osalemisega kaasnev tegevus peab kajastama AKV–ELi ühiseid huve.

Artikkel 29

Konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega

Assamblee ülesanne on tagada AKV ja ELi riikide regulaarne suhtlemine ja konsulteerimine AKV–ELi majandus- ja sotsiaalpartneritega ning teiste kodanikuühiskonna esindajatega, et olla kursis nende seisukohtadega koostöölepingu eesmärkide saavutamise kohta. Kodanikuühiskonna esindajad võivad osaleda piirkondlikel koosolekutel, alaliste komiteede koosolekutel ja seminaridel. Kutsete saatmise otsustab juhatus iga kord eraldi.

Artikkel 30

Aupresident

Assamblee võib juhatuse ettepanekul ja erandkorras anda ühele endistest kaaspresidentidest aupresidendi tiitli. Tiitli andmine väljendab assamblee tunnustust sellele isikule tema eriliste teenete eest assamblee liikmena assamblee aadete elluviimisel.

Artikkel 31

Sekretariaat

Euroopa Parlamendi peasekretär ja AKV riikide sekretariaadi peasekretär teevad vajalikud korraldused assamblee abistamiseks ja selle töö sujuvaks toimimiseks. Nad võivad määrata oma sekretariaadist kõrgema ametniku, kes esindab neid assamblee kaaspeasekretärina. Nad vastutavad assamblee juhatuse ees.

Artikkel 32

Finantsmäärus

Assamblee kinnitab juhatuse ettepanekute alusel oma finantsmääruse.

Artikkel 33

Töökorra tõlgendamine

Töökorra tõlgendamisega seotud küsimuste üle otsustab istungi juhataja või tema palvel juhatus.

Artikkel 34

Töökorda puudutavad märkused

1.   Kõik liikmed võivad teha töökorda puudutavaid märkusi või esitada menetlusega seotud ettepanekuid ning neil on seejuures eesõigus teiste sõnavõtjate ees. Töökorda puudutavat märkust või menetlusega seotud ettepanekut käsitlev sõnavõtt ei tohi olla pikem kui kaks minutit.

2.   Istungi juhataja võib vastava soovi korral anda kuni kaheks minutiks sõna ühele sõnavõtjale, kes on menetlusega seotud ettepaneku vastu.

3.   Teistele sõnavõtjatele sel teemal sõna ei anta.

4.   Istungi juhataja teeb teatavaks oma otsuse töökorda puudutava märkuse või menetlusega seotud ettepaneku kohta. Eelnevalt võib ta konsulteerida juhatusega.

Artikkel 35

Töökorra muutmine

1.   Olles eelnevalt konsulteerinud poliitikakomiteega, esitab juhatus töökorra muutmise ettepanekud, mille üle otsustab assamblee.

2.   Muudatused võetakse vastu ainult siis, kui nende poolt hääletab üle poole assamblee mõlemast esindajate rühmast.

3.   Töökorra muudatused jõustuvad nende vastuvõtmisele järgneva istungjärgu esimesel päeval, kui hääletuse ajal ei otsustata teisiti.

I LISA

Alaliste komiteede pädevus, vastutus, koosseis ja menetlused

Artikkel 1

Assamblee juures tegutseb kolm alalist parlamentaarset komiteed alltoodud volituste ja ülesannetega.

| I. | POLIITIKAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused; |
| --- | --- | --- |

I.

POLIITIKAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused;

| 2. | inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9); |
| --- | --- |

2.

inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9);

| 3. | rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11); |
| --- | --- |

3.

rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11);

| 4. | rändeküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13); |
| --- | --- |

4.

rändeküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13);

| 5. | assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

5.

assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Vastavalt assamblee töökorra artiklile 28 korraldab poliitikakomitee teabekogumismissioonide tööd, sealhulgas valimistele saadetud vaatlejate tööd.

| II. | MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- | --- |

II.

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine;

| 2. | makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24); |
| --- | --- |

2.

makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24);

| 3. | uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, juurdepääs turgudele ja AKV riikide järkjärguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37); |
| --- | --- |

3.

uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, juurdepääs turgudele ja AKV riikide järkjärguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37);

| 4. | kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50); |
| --- | --- |

4.

kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50);

| 5. | maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54); |
| --- | --- |

5.

maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54);

| 6. | kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontroll. |
| --- | --- |

6.

kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontroll.

| III. | SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | ühiskonna ja inimese areng; |
| --- | --- | --- |

III.

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

ühiskonna ja inimese areng;

| 2. | sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25); |
| --- | --- |

2.

sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25);

| 3. | noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27); |
| --- | --- |

3.

noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27);

| 4. | sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31); |
| --- | --- |

4.

sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31);

| 5. | keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32). |
| --- | --- |

5.

keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32).

Artikkel 2

1.   Igal assamblee liikmel on õigus kuuluda ühte alalisse komiteesse.

2.   Komiteedes on 52 liiget; igas komitees on võrdne arv Euroopa Parlamendi liikmeid ja AKV riikide parlamentide esindajaid. Kui AKV riikide arv suureneb, suureneb proportsionaalselt ka alaliste komiteede liikmete arv.

3.   Liikmed võivad teiste komiteede koosolekutel osaleda nõuandjana vastava komitee juhatuse kutsel või juhul, kui arutelu puudutab nende riiki või piirkonda.

4.   Parlamenti mittekuuluvad esindajad võivad koosolekul osaleda ainult siis, kui arutelu puudutab nende riiki, kuid neil ei ole hääleõigust.

5.   Kõik koosolekud on avalikud, kui komitee ei ole otsustanud teisiti.

Artikkel 3

1.   Komiteede koosseis peegeldab nii palju kui võimalik assamblee koosseisu.

2.   Komiteed valivad oma liikmete seast üheks aastaks komitee juhatuse.

3.   Komitee juhatus koosneb kahest kaasesimehest (üks Euroopa Parlamendi esindaja ja üks AKV riikide esindaja) ja neljast kaasaseesimehest (kaks AKV riikide esindajat ja kaks Euroopa Parlamendi esindajat).

4.   Komiteed juhatavad ühiselt üks Euroopa Parlamendi liige ja üks AKV riigi parlamendiliige.

5.   Komiteed võivad vastavalt töökorra artiklile 2 määrata raportööre oma pädevusvaldkonda kuuluvate küsimuste uurimiseks ning pärast juhatuse loa saamist valmistada ette raporteid assambleele esitamiseks.

Raportites sisalduvatele resolutsiooni ettepanekutele võib lisada kuni nelja lehekülje pikkuse seletuskirja.

6.   Alalised komiteed võivad ilma raportita arutada muid küsimusi ja teatada sellest juhatusele kirjalikult.

7.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3 osalevad komiteed dialoogis valitsusväliste osalejatega, eelkõige avalike arutelude kaudu.

8.   Komiteed annavad oma tegevusest aru assambleele.

Artikkel 4

1.   Komiteed kogunevad kaasesimeeste kutsel kuni neljaks istungjärguks aastas, millest kaks toimuvad assamblee istungjärkude ajal.

2.   Iga komitee liige võib esitada komiteele arutamiseks muudatusettepanekuid. Assamblee töökorra artikleid 3 (teiste institutsioonide osalemine), 4 (vaatlejad ja muud külalised), 8 (kvoorum), 9 (istungite juhatamine), 16 (hääleõigus ja hääletusviisid) ja 29 (konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega) rakendatakse komiteede koosolekutel mutatis mutandis.

II LISA

Tekstide pikkus

Tõlkimiseks ja paljundamiseks esitatavate tekstide maksimaalne pikkus on järgmine:

| — | seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: kuus lehekülge; |
| --- | --- |

—

seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: kuus lehekülge;

| — | resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: neli lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused. |
| --- | --- |

—

resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: neli lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused.

Lehekülje pikkuseks loetakse 1 500 tähemärki (arvestamata tühikuid).

Käesolevat lisa võib muuta juhatuse otsusega lihthäälteenamusega.

III LISA

Fraktsioonide koosolekud

Euroopa Parlamendi fraktsioonid ning Euroopa Parlamendi ja AKV riikide parlamentide liikmed võivad oma poliitilise kuuluvuse alusel korraldada koosolekuid assamblee istungjärkude raames, kuid mitte istungitega samal ajal. Sellistel koosolekutel tagatakse suuline tõlge.

IV LISA

Euroopa Parlamendi eeskiri suulise ja kirjaliku tõlke kohta (töökorra artikkel 11)

Suuline ja kirjalik tõlge (24)

| a) | Kõikidel Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades toimuvatel koosolekutel






  i) | tagatakse suuline tõlge kohalolevate parlamentaarse ühisassamblee Euroopa poole liikmete kõikidesse töökeeltesse; |
| --- | --- | --- |

a)

Kõikidel Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades toimuvatel koosolekutel

i)

tagatakse suuline tõlge kohalolevate parlamentaarse ühisassamblee Euroopa poole liikmete kõikidesse töökeeltesse;

| ii) | tähendab kohalolek käesoleva punkti tähenduses istungjärgu kõikidel istungitel ning asjaomaste liikmete puhul juhatuse ja alaliste komiteede koosolekutel osalemist; |
| --- | --- |

ii)

tähendab kohalolek käesoleva punkti tähenduses istungjärgu kõikidel istungitel ning asjaomaste liikmete puhul juhatuse ja alaliste komiteede koosolekutel osalemist;

| iii) | tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde. |
| --- | --- |

iii)

tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

| b) | Kõikidel väljaspool Euroopa Parlamendi tavapäraseid töökohti toimuvatel koosolekutel






  i) | tagatakse AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele suuline tõlge üldreeglina inglise, prantsuse, saksa, hispaania, itaalia ja portugali keeles; muude keelte kasutamist võib kaaluda teatavate koosolekute puhul erandjuhul (nt nõukogu eesistujariigi keel).
  Kui kaks nädalat enne kavandatud koosolekut selgub, et koosolekul osaleb vähem kui kolm liiget, kes kasutavad ühte ülalnimetatud keeltest, siis suulist tõlget selles keeles ei tagata.
  Kohalolekut kinnitatakse järgmiselt:






  — | väljaspool Euroopa Liitu toimuvate koosolekute puhul broneerides Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud reisibüroo kaudu lennupileti või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kõikidel väljaspool Euroopa Parlamendi tavapäraseid töökohti toimuvatel koosolekutel

i)

tagatakse AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele suuline tõlge üldreeglina inglise, prantsuse, saksa, hispaania, itaalia ja portugali keeles; muude keelte kasutamist võib kaaluda teatavate koosolekute puhul erandjuhul (nt nõukogu eesistujariigi keel).

Kui kaks nädalat enne kavandatud koosolekut selgub, et koosolekul osaleb vähem kui kolm liiget, kes kasutavad ühte ülalnimetatud keeltest, siis suulist tõlget selles keeles ei tagata.

Kohalolekut kinnitatakse järgmiselt:

—

väljaspool Euroopa Liitu toimuvate koosolekute puhul broneerides Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud reisibüroo kaudu lennupileti või

| — | Euroopa Liidus toimuvate koosolekute puhul fraktsioonide Euroopa poole kaassekretariaati saadetud nimekirjade alusel koos reisipileti ja/või hotellitoa broneeringuga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidus toimuvate koosolekute puhul fraktsioonide Euroopa poole kaassekretariaati saadetud nimekirjade alusel koos reisipileti ja/või hotellitoa broneeringuga;

| ii) | tagatakse tõlge kavandatud keeltes juba alanud koosoleku puhul ka siis, kui sellel viibib kohal vähem kui kolm liiget, kes kõnealust keelt kasutavad; |
| --- | --- |

ii)

tagatakse tõlge kavandatud keeltes juba alanud koosoleku puhul ka siis, kui sellel viibib kohal vähem kui kolm liiget, kes kõnealust keelt kasutavad;

| iii) | võib täiendavalt tagada suulise tõlke võõrustajariigi keelde ja sellest keelest, kui pärast alapunkti i reeglite kohaldamist ei kuulu see parlamentaarse ühisassamblee istungjärgu tõlgitavate keelte nimekirja, kuid tegemist on ühenduse ametliku keelega; |
| --- | --- |

iii)

võib täiendavalt tagada suulise tõlke võõrustajariigi keelde ja sellest keelest, kui pärast alapunkti i reeglite kohaldamist ei kuulu see parlamentaarse ühisassamblee istungjärgu tõlgitavate keelte nimekirja, kuid tegemist on ühenduse ametliku keelega;

| iv) | tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde. |
| --- | --- |

iv)

tagatakse kirjalik tõlge inglise ja prantsuse keelde.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarsel ühisassamblee poolt 27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas.

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1

2

(3)  COM(2006)0421.

3

(4)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarsel ühisassamblee poolt 27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas.

4

(5)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

5

(6)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

6

(7)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

7

(8)  ELT C 327, 10.11.2011, lk 11.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and- government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Lõplik aruanne (2011), 4.5.2011.

14

(15)  Lõplik dokument, lõplik (2012), 20.3.2012.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222F.doc.

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011) 840, 7.12.2011.

19

(20)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarsel ühisassamblee poolt 27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas.

20

(21)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarsel ühisassamblee poolt 27. novembril 2013. aastal Etioopias Addis Abebas.

21

(22)  Vt lisa IV.

22

(23)  Üksikasjalikke eeskirju vaata I lisast.

23

(24)  Vt ka mitmekeelsuse eeskirja, eriti selle artikli 2 lõiget 2 ja artikli 8 lõiget 2.

24

---