# Euroopa Liidu C 68E/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2014.068.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 68E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide7. märts 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2014.068.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 68E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide7. märts 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK23. oktoobri 2012 istungIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 10 E, 15.1.2013.
  23. oktoobril 2012. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2010. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 350, 20.12.2012.
  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 23. oktoober 2012 |
| 2014/C 068E/01 | Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2014-2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP)) | 1 |
| 2014/C 068E/02 | Ühised viisapiirangud Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikeleEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta soovitus nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (2012/2142(INI)) | 13 |
| 2014/C 068E/03 | Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamineEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (2012/2005(INI)) | 15 |
| 2014/C 068E/04 | Reisijate õigused kõikide transpordiliikide puhulEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul (2012/2067(INI)) | 21 |
| 2014/C 068E/05 | ELi arengupoliitika tulevikEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (2012/2002(INI)) | 30 |
| 2014/C 068E/06 | VKEd: konkurentsivõime ja ärivõimalusedEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime ja ärivõimaluste kohta (2012/2042(INI)) | 40 |
| 2014/C 068E/07 | Kaubandus- ja majandussuhted Ameerika ÜhendriikidegaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Ameerika Ühendriikidega (2012/2149(INI)) | 53 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2012–2013 ISTUNGJÄRK23. oktoobri 2012 istungIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 10 E, 15.1.2013.
  23. oktoobril 2012. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2010. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 350, 20.12.2012.
  VASTUVÕETUD TEKSTID

23. oktoobril 2012. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2010. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 350, 20.12.2012.

Teisipäev, 23. oktoober 2012

2014/C 068E/01

Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2014-2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP))

1

2014/C 068E/02

Ühised viisapiirangud Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikeleEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta soovitus nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (2012/2142(INI))

13

2014/C 068E/03

Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamineEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (2012/2005(INI))

15

2014/C 068E/04

Reisijate õigused kõikide transpordiliikide puhulEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul (2012/2067(INI))

21

2014/C 068E/05

ELi arengupoliitika tulevikEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (2012/2002(INI))

30

2014/C 068E/06

VKEd: konkurentsivõime ja ärivõimalusedEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime ja ärivõimaluste kohta (2012/2042(INI))

40

2014/C 068E/07

Kaubandus- ja majandussuhted Ameerika ÜhendriikidegaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Ameerika Ühendriikidega (2012/2149(INI))

53

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. oktoober 2012 |
| 2014/C 068E/08 | Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2152(IMM)) | 61 |
| 2014/C 068E/09 | Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve - kõik jaodEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti kohta (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD)) | 63 |
| 2014/C 068E/10 | Sobivus komisjoni juhatusse (kodukorra artikli 191 lõike 1 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus, mis käsitleb sobivust komisjoni juhatusse (kodukorra artikli 191 lõike 1 tõlgendamine) | 77 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. oktoober 2012

2014/C 068E/08

Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2152(IMM))

61

2014/C 068E/09

Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve - kõik jaodEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti kohta (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD))

63

2014/C 068E/10

Sobivus komisjoni juhatusse (kodukorra artikli 191 lõike 1 tõlgendamine)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus, mis käsitleb sobivust komisjoni juhatusse (kodukorra artikli 191 lõike 1 tõlgendamine)

77

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 23. oktoober 2012 |
| 2014/C 068E/11 | Käibemaksupõhised omavahendid *Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks käibemaksupõhised omavahendid (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS)) | 78 |
| 2014/C 068E/12 | Aastaeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 80 |
| P7_TC1-COD(2010)0395Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 | 81 |
| Seadusandliku resolutsiooni lisa | 81 |
| 2014/C 068E/13 | Paranduseelarve projekt nr 4/2012Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2012 kohta, III jagu – Komisjon (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD)) | 82 |
| 2014/C 068E/14 | Metsapaljundusmaterjal ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ, lisades kõnealuse otsuse kohaldamisalasse kategooriasse tingimustele vastav paljundusmaterjal kuuluva metsapaljundusmaterjali ja ajakohastades toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimesid (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – 2012/0172(COD)) | 84 |
| P7_TC1-COD(2012)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ, et lisada kategooriasse tingimustele vastav paljundusmaterjal kuuluvat metsapaljundusmaterjali ning ajakohastada toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimesid | 85 |
| 2014/C 068E/15 | Euroopa kodanike aasta (2013) ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kodanike aasta kohta (2013) (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD)) | 85 |
| P7_TC1-COD(2011)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL Euroopa kodanike aasta kohta (2013) | 86 |
| 2014/C 068E/16 | Kontrollikoja liikme ametissenimetamine (Leonard Orban)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Leonard Orban kontrollikoja liikmeks (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE)) | 86 |
| 2014/C 068E/17 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2012/001 IE/Talk TalkEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/001 IE/Talk Talk, Iirimaa) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD)) | 87 |
| LISA | 90 |
| 2014/C 068E/18 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/015/SE/AstraZenecaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 (taotlus EGF/2011/015 SE/AstraZeneca, Rootsi) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD)) | 90 |
| LISA | 93 |
| 2014/C 068E/19 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/019 ES/Galicia MetalEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/019 ES/Galicia Metal, Hispaania) (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD)) | 93 |
| LISA | 96 |
| 2014/C 068E/20 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/009 NL/GelderlandEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction osa 41, Madalmaad) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD)) | 96 |
| LISA | 99 |
| 2014/C 068E/21 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/021 NL/ZalcoEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/021 NL/Zalco, Madalmaad) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD)) | 100 |
| LISA | 103 |
| 2014/C 068E/22 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2010/015 FR/PeugeotEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/015 FR/Peugeot, Prantsusmaa) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD)) | 103 |
| LISA | 106 |
| 2014/C 068E/23 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2012/003 DK/VESTASEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD)) | 106 |
| LISA | 109 |
| 2014/C 068E/24 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtt: taotlus EGF/2012/002 DE/manrolandEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksamaa) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD)) | 109 |
| LISA | 112 |
| 2014/C 068E/25 | Ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD)) | 112 |
| P7_TC1-COD(2011)0310Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobri 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks | 113 |
| 2014/C 068E/26 | Meremeeste väljaõppe miinimumtase ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD)) | 118 |
| P7_TC1-COD(2011)0239Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta | 119 |
| 2014/C 068E/27 | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon Euroopa ühenduste ning Iisraeli Riigi vahel) protokoll, milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist ***Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli sõlmimise kohta, milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE)) | 119 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 23. oktoober 2012

2014/C 068E/11

Käibemaksupõhised omavahendid *Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks käibemaksupõhised omavahendid (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS))

78

2014/C 068E/12

Aastaeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

80

P7_TC1-COD(2010)0395Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002

81

Seadusandliku resolutsiooni lisa

81

2014/C 068E/13

Paranduseelarve projekt nr 4/2012Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2012 kohta, III jagu – Komisjon (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD))

82

2014/C 068E/14

Metsapaljundusmaterjal ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ, lisades kõnealuse otsuse kohaldamisalasse kategooriasse tingimustele vastav paljundusmaterjal kuuluva metsapaljundusmaterjali ja ajakohastades toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimesid (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – 2012/0172(COD))

84

P7_TC1-COD(2012)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ, et lisada kategooriasse tingimustele vastav paljundusmaterjal kuuluvat metsapaljundusmaterjali ning ajakohastada toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimesid

85

2014/C 068E/15

Euroopa kodanike aasta (2013) ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kodanike aasta kohta (2013) (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD))

85

P7_TC1-COD(2011)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL Euroopa kodanike aasta kohta (2013)

86

2014/C 068E/16

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine (Leonard Orban)Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Leonard Orban kontrollikoja liikmeks (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE))

86

2014/C 068E/17

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2012/001 IE/Talk TalkEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/001 IE/Talk Talk, Iirimaa) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD))

87

LISA

90

2014/C 068E/18

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/015/SE/AstraZenecaEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 (taotlus EGF/2011/015 SE/AstraZeneca, Rootsi) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD))

90

LISA

93

2014/C 068E/19

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/019 ES/Galicia MetalEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/019 ES/Galicia Metal, Hispaania) (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD))

93

LISA

96

2014/C 068E/20

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/009 NL/GelderlandEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction osa 41, Madalmaad) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD))

96

LISA

99

2014/C 068E/21

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/021 NL/ZalcoEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/021 NL/Zalco, Madalmaad) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD))

100

LISA

103

2014/C 068E/22

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2010/015 FR/PeugeotEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/015 FR/Peugeot, Prantsusmaa) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD))

103

LISA

106

2014/C 068E/23

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2012/003 DK/VESTASEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD))

106

LISA

109

2014/C 068E/24

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtt: taotlus EGF/2012/002 DE/manrolandEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksamaa) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD))

109

LISA

112

2014/C 068E/25

Ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD))

112

P7_TC1-COD(2011)0310Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobri 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks

113

2014/C 068E/26

Meremeeste väljaõppe miinimumtase ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD))

118

P7_TC1-COD(2011)0239Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta

119

2014/C 068E/27

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon Euroopa ühenduste ning Iisraeli Riigi vahel) protokoll, milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist ***Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli sõlmimise kohta, milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE))

119

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2012–2013 ISTUNGJÄRK 23. oktoobri 2012 istung Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 10 E, 15.1.2013. 23. oktoobril 2012. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2010. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 350, 20.12.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 23. oktoober 2012

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/1

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020

P7_TA(2012)0360

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2014-2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP))

2014/C 68 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311 ja 312, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311 ja 312,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut ja komisjoni 6. juuli 2012. aasta muudetud ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistiku aastateks 2014-2020 (COM(2011)0398) ja COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut ja komisjoni 6. juuli 2012. aasta muudetud ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistiku aastateks 2014-2020 (COM(2011)0398) ja COM(2012)0388),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2011)0403), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekut sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2011)0403),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (COM(2011)0500),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta (COM(2010)0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta (COM(2010)0185),

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (2),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (3),

| — | võttes arvesse mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimuste kohta tehtud ühisavaldust, mis on lisatud liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele läbivaadatud finantseeskirjadele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimuste kohta tehtud ühisavaldust, mis on lisatud liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele läbivaadatud finantseeskirjadele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni vaheraportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0313/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni vaheraportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0313/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt võtab nõukogu, kes tegutseb vastavalt seadusandlikule erimenetlusele, määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik, vastu ühehäälse otsusega pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt võib Euroopa Ülemkogu ühehäälselt vastu võtta otsuse, millega lubatakse nõukogul mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse vastuvõtmisel teha otsus kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt võtab nõukogu, kes tegutseb vastavalt seadusandlikule erimenetlusele, määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik, vastu ühehäälse otsusega pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõike 2 kohaselt võib Euroopa Ülemkogu ühehäälselt vastu võtta otsuse, millega lubatakse nõukogul mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse vastuvõtmisel teha otsus kvalifitseeritud häälteenamusega;

| B. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 kohaselt tuleb eelarves ära näidata kõik liidu tulu- ja kuluartiklid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 kohaselt tuleb eelarves ära näidata kõik liidu tulu- ja kuluartiklid;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 kohaselt konsulteerivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon üksteisega ning korraldavad oma koostööd ühisel kokkuleppel, ning arvestades, et sel eesmärgil tuleks sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe, millega parandada iga-aastase eelarvemenetluse sujumist ja institutsioonidevahelist eelarvealast koostööd; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 kohaselt konsulteerivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon üksteisega ning korraldavad oma koostööd ühisel kokkuleppel, ning arvestades, et sel eesmärgil tuleks sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe, millega parandada iga-aastase eelarvemenetluse sujumist ja institutsioonidevahelist eelarvealast koostööd;

| D. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 5 kutsutakse Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed finantsraamistiku vastuvõtmise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 5 kutsutakse Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed finantsraamistiku vastuvõtmise hõlbustamiseks;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning liidu eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest; arvestades, et enne kui nõukogu võtab vastu uue otsuse omavahendite reformi kohta, peab ta parlamendiga konsulteerima, ning enne kui ta võtab vastu määruse omavahendite süsteemi rakendusmeetmete kohta, peab ta saama peale selle parlamendilt nõusoleku; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning liidu eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest; arvestades, et enne kui nõukogu võtab vastu uue otsuse omavahendite reformi kohta, peab ta parlamendiga konsulteerima, ning enne kui ta võtab vastu määruse omavahendite süsteemi rakendusmeetmete kohta, peab ta saama peale selle parlamendilt nõusoleku;

| F. | arvestades, et see saab olema esimene kord, kui mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev määrus võetakse vastu Lissaboni lepingu uute sätete kohaselt ja kui sellega kaasneb seetõttu institutsioonidevahelise koostöö uus kord, mille eesmärk on tagada aluslepingust tulenevaid õigusi arvestav tõhus otsustusprotsess; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see saab olema esimene kord, kui mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev määrus võetakse vastu Lissaboni lepingu uute sätete kohaselt ja kui sellega kaasneb seetõttu institutsioonidevahelise koostöö uus kord, mille eesmärk on tagada aluslepingust tulenevaid õigusi arvestav tõhus otsustusprotsess;

| G. | arvestades, et Lissaboni leping annab Euroopa Liidule sellistes valdkondades nagu välistegevus (Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõige 3), sport (ELi toimimise lepingu artikkel 165), kosmos (ELi toimimise lepingu artikkel 189), kliimamuutus (ELi toimimise lepingu artikkel 191), energeetika (ELi toimimise lepingu artikkel 194), turism (ELi toimimise lepingu artikkel 195) ja kodanikukaitse (ELi toimimise lepingu artikkel 196) märkimisväärsed uued õigused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lissaboni leping annab Euroopa Liidule sellistes valdkondades nagu välistegevus (Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõige 3), sport (ELi toimimise lepingu artikkel 165), kosmos (ELi toimimise lepingu artikkel 189), kliimamuutus (ELi toimimise lepingu artikkel 191), energeetika (ELi toimimise lepingu artikkel 194), turism (ELi toimimise lepingu artikkel 195) ja kodanikukaitse (ELi toimimise lepingu artikkel 196) märkimisväärsed uued õigused;

| H. | arvestades, et oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis, mis võeti vastu suure häälteenamusega, sõnastas parlament järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutavad üldised poliitilised õigusloome- ja eelarveprioriteedid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis, mis võeti vastu suure häälteenamusega, sõnastas parlament järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutavad üldised poliitilised õigusloome- ja eelarveprioriteedid;

| I. | arvestades, et oma 13. juuni 2012. aasta resolutsioonis, mis võeti vastu suure häälteenamusega, sõnastas parlament järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutavad üldised prioriteedid nii kulude kui ka tulude poolel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oma 13. juuni 2012. aasta resolutsioonis, mis võeti vastu suure häälteenamusega, sõnastas parlament järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutavad üldised prioriteedid nii kulude kui ka tulude poolel;

| J. | arvestades, et asjaomased parlamendikomisjonid on - nagu lisatud arvamustest näha - poliitiliste prioriteetide kindlaks tegemiseks põhjalikult hinnanud kõiki vajadusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et asjaomased parlamendikomisjonid on - nagu lisatud arvamustest näha - poliitiliste prioriteetide kindlaks tegemiseks põhjalikult hinnanud kõiki vajadusi;

| K. | arvestades, et nõukogu eesistujariik Küpros kavatseb 2012. aasta novembris toimuvaks Euroopa Ülemkogu erakorraliseks kohtumiseks esitada läbirääkimispaketi, mis hõlmab ka ülemmäärade summasid (aga ka poliitilisi valikuid, mis kuuluvad seadusandliku tavamenetluse alla); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nõukogu eesistujariik Küpros kavatseb 2012. aasta novembris toimuvaks Euroopa Ülemkogu erakorraliseks kohtumiseks esitada läbirääkimispaketi, mis hõlmab ka ülemmäärade summasid (aga ka poliitilisi valikuid, mis kuuluvad seadusandliku tavamenetluse alla);

| L. | arvestades, et ELi eelarvega juba antakse euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele tagatised keskpika perioodi maksebilansiga seotud finantsabi osas kuni 50 miljardi euro suuruses summas ja tagatised Euroopa finantsstabiilsusmehhanismile kuni 60 miljardi euro suuruses summas (kogu laenude põhisumma jääk); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi eelarvega juba antakse euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele tagatised keskpika perioodi maksebilansiga seotud finantsabi osas kuni 50 miljardi euro suuruses summas ja tagatised Euroopa finantsstabiilsusmehhanismile kuni 60 miljardi euro suuruses summas (kogu laenude põhisumma jääk);

| M. | arvestades, et ELil peab olema selline eelarve ja eelarvemenetlus, mille puhul võetakse täielikult arvesse parlamendi otsustus- ja kontrolliprotsessi läbipaistvat ja demokraatlikku olemust ja mis põhineb ühtsuse ja kõikehõlmavuse üldpõhimõtte järgimisel, mis tähendab seda, et kõik tulud ja kulud tuleb eelarvesse kanda, ilma et neid vastastikku korrigeeritaks, ning et nii tulude kui ka kulude kohta tuleb vastavalt aluslepinguga antud pädevustele korraldada parlamentaarne arutelu ja hääletus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELil peab olema selline eelarve ja eelarvemenetlus, mille puhul võetakse täielikult arvesse parlamendi otsustus- ja kontrolliprotsessi läbipaistvat ja demokraatlikku olemust ja mis põhineb ühtsuse ja kõikehõlmavuse üldpõhimõtte järgimisel, mis tähendab seda, et kõik tulud ja kulud tuleb eelarvesse kanda, ilma et neid vastastikku korrigeeritaks, ning et nii tulude kui ka kulude kohta tuleb vastavalt aluslepinguga antud pädevustele korraldada parlamentaarne arutelu ja hääletus;

ELi eelarve kui peamine vahend kogu ELis aruka, püsiva ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks

| 1. | annab endale täielikult aru, et 2014.–2020. aasta finantsraamistiku üle peetavad läbirääkimised toimuvad väga keerulises sotsiaalses, majanduslikus ja rahalises olukorras, kus liikmesriigid teevad riigirahanduse jätkusuutlikkuse ning pangandussektori ja ühisraha stabiilsuse tagamiseks oma riigieelarve korrigeerimisel suuri jõupingutusi; rõhutab, et liidust ei tohi jääda muljet, nagu suurendaks see maksumaksjate maksukoormust veelgi; on aga veendunud, et ELi eelarve moodustab ühe osa lahendusest, mis aitab Euroopal praegusest kriisist väljuda, sest see soodustab majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimist ning aitab liikmesriikidel ühiselt, sihipäraselt ning jätkusuutlikult toime tulla praeguste struktuursete probleemidega, eelkõige konkurentsivõime vähenemise ning tööpuuduse ja vaesuse suurenemisega; |
| --- | --- |

1.

annab endale täielikult aru, et 2014.–2020. aasta finantsraamistiku üle peetavad läbirääkimised toimuvad väga keerulises sotsiaalses, majanduslikus ja rahalises olukorras, kus liikmesriigid teevad riigirahanduse jätkusuutlikkuse ning pangandussektori ja ühisraha stabiilsuse tagamiseks oma riigieelarve korrigeerimisel suuri jõupingutusi; rõhutab, et liidust ei tohi jääda muljet, nagu suurendaks see maksumaksjate maksukoormust veelgi; on aga veendunud, et ELi eelarve moodustab ühe osa lahendusest, mis aitab Euroopal praegusest kriisist väljuda, sest see soodustab majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimist ning aitab liikmesriikidel ühiselt, sihipäraselt ning jätkusuutlikult toime tulla praeguste struktuursete probleemidega, eelkõige konkurentsivõime vähenemise ning tööpuuduse ja vaesuse suurenemisega;

| 2. | on aga seisukohal, et ELi rahaliste vahendite usaldusväärse ja tulemusliku kasutamise eeltingimusena tuleb nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil läbi viia tasakaalustatud struktuursed reformid, ning tuletab meelde, kui oluline on usaldusväärne riigirahandus; |
| --- | --- |

2.

on aga seisukohal, et ELi rahaliste vahendite usaldusväärse ja tulemusliku kasutamise eeltingimusena tuleb nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil läbi viia tasakaalustatud struktuursed reformid, ning tuletab meelde, kui oluline on usaldusväärne riigirahandus;

| 3. | tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud, et Euroopa majanduse juhtimist tuleb tugevdada, ning meelde tuletanud aruka, püsiva ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, milleks on tööhõive suurendamine, uuendustegevuseks ning teadus- ja arendustegevuseks vajalike tingimuste parandamine ja avaliku sektori sellealaste kulutuste suurendamine, kliimamuutuse ja energeetika alaste eesmärkide täitmine, haridustaseme tõstmine ja eelkõige vaesuse vähendamise kaudu sotsiaalse kaasatuse suurendamine; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud, et Euroopa majanduse juhtimist tuleb tugevdada, ning meelde tuletanud aruka, püsiva ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, milleks on tööhõive suurendamine, uuendustegevuseks ning teadus- ja arendustegevuseks vajalike tingimuste parandamine ja avaliku sektori sellealaste kulutuste suurendamine, kliimamuutuse ja energeetika alaste eesmärkide täitmine, haridustaseme tõstmine ja eelkõige vaesuse vähendamise kaudu sotsiaalse kaasatuse suurendamine;

| 4. | tuletab meelde, et just Euroopa Ülemkogu võttis 2012. aasta juunis vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, milles kinnitatakse, et ELi eelarvel on majanduskasvu ja tööhõive suurendamisel võimendav mõju, ja rõhutatakse igati, et eelarve aitab kogu liidul praegusest majandus- ja finantskriisist jagu saada; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et just Euroopa Ülemkogu võttis 2012. aasta juunis vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, milles kinnitatakse, et ELi eelarvel on majanduskasvu ja tööhõive suurendamisel võimendav mõju, ja rõhutatakse igati, et eelarve aitab kogu liidul praegusest majandus- ja finantskriisist jagu saada;

| 5. | on seisukohal, et liit on viimased neli aastat kestnud finantskriisi tõttu eriliselt kannatanud osaliselt ka seetõttu, et finantssektor, rahvusvahelised partnerid ja avalik arvamus on ELis valitseva solidaarsuse taseme kahtluse alla seadnud; on veendunud, et ELi eelarve peaks olema solidaarsuse keskmes; on seetõttu veendunud, et järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutav otsus kas avaldab pingutustele, mida liikmesriikide valitsused kriisist väljumiseks on teinud, suurt positiivset mõju või viib ELi veel suuremasse majanduslangusesse; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et liit on viimased neli aastat kestnud finantskriisi tõttu eriliselt kannatanud osaliselt ka seetõttu, et finantssektor, rahvusvahelised partnerid ja avalik arvamus on ELis valitseva solidaarsuse taseme kahtluse alla seadnud; on veendunud, et ELi eelarve peaks olema solidaarsuse keskmes; on seetõttu veendunud, et järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutav otsus kas avaldab pingutustele, mida liikmesriikide valitsused kriisist väljumiseks on teinud, suurt positiivset mõju või viib ELi veel suuremasse majanduslangusesse;

| 6. | tuletab meelde, et kõik makromajanduslikud finantsstabiilsusmeetmed, mida on 2008. aastast saadik võetud, ei ole veel majandus- ja finantskriisisile lõppu teinud; on seetõttu seisukohal, et Euroopa majanduskasvu taastamiseks ja töökohtade loomiseks peaksid liikmesriigid jätkama pingutusi püsiva majanduskasvu potentsiaali avamiseks ja et vaja on eesmärgipärast, tugevat ja piisava suurusega ELi eelarvet, mille abil aidata liikmesriikide jõupingutusi koordineerida ja suurendada; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et kõik makromajanduslikud finantsstabiilsusmeetmed, mida on 2008. aastast saadik võetud, ei ole veel majandus- ja finantskriisisile lõppu teinud; on seetõttu seisukohal, et Euroopa majanduskasvu taastamiseks ja töökohtade loomiseks peaksid liikmesriigid jätkama pingutusi püsiva majanduskasvu potentsiaali avamiseks ja et vaja on eesmärgipärast, tugevat ja piisava suurusega ELi eelarvet, mille abil aidata liikmesriikide jõupingutusi koordineerida ja suurendada;

| 7. | märgib, et ELi eelarve moodustab liidu valitsemissektori kuludest ainult umbes 2 % ja on seega rohkem kui 45 korda väiksem kui kõigi liikmesriikide valitsemissektori kulude summa; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ELi eelarve moodustab liidu valitsemissektori kuludest ainult umbes 2 % ja on seega rohkem kui 45 korda väiksem kui kõigi liikmesriikide valitsemissektori kulude summa;

| 8. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 kohaselt peavad ELi eelarves kajastatud tulud ja kulud tasakaalus olema, mis tähendab, et eelarves ei saa puudujääki tekkida ja see ei saa avaliku sektori võlga põhjustada; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 kohaselt peavad ELi eelarves kajastatud tulud ja kulud tasakaalus olema, mis tähendab, et eelarves ei saa puudujääki tekkida ja see ei saa avaliku sektori võlga põhjustada;

| 9. | rõhutab, et ELi eelarve on eeskätt investeeringute eelarve ning et 94 % selle kogutulust investeeritakse kas liikmesriikidesse endisse või liidu välispoliitilistesse prioriteetidesse; rõhutab, et ilma ELi eelarve abita oleksid piirkondade ja liikmesriikide avaliku sektori investeeringud väga väikesed või olematud; on seisukohal, et ELi eelarve vähendamise tagajärg oleks kindlasti tasakaalustamatuse suurenemine ning majanduskasvu takerdumine ja kogu liidu majanduse konkurentsivõime ja ühtekuuluvusmõõtme vähenemine ning ELi üheks põhiväärtuseks oleva solidaarsuspõhimõtte ohtu seadmine; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ELi eelarve on eeskätt investeeringute eelarve ning et 94 % selle kogutulust investeeritakse kas liikmesriikidesse endisse või liidu välispoliitilistesse prioriteetidesse; rõhutab, et ilma ELi eelarve abita oleksid piirkondade ja liikmesriikide avaliku sektori investeeringud väga väikesed või olematud; on seisukohal, et ELi eelarve vähendamise tagajärg oleks kindlasti tasakaalustamatuse suurenemine ning majanduskasvu takerdumine ja kogu liidu majanduse konkurentsivõime ja ühtekuuluvusmõõtme vähenemine ning ELi üheks põhiväärtuseks oleva solidaarsuspõhimõtte ohtu seadmine;

| 10. | rõhutab, et Lissaboni strateegia ei täitnud oma eesmärki ja seda muu hulgas ka seetõttu, et nii eelarve- kui ka õigusloomealane koordineerimine kui ka panus on kõigil tasanditel olnud puudulikud; on kindlalt veendunud, et strateegia „Euroopa 2020” tõhususe tagamiseks tuleb see ellu viia nüüd kohe ja seda ei tohi enam edasi lükata; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Lissaboni strateegia ei täitnud oma eesmärki ja seda muu hulgas ka seetõttu, et nii eelarve- kui ka õigusloomealane koordineerimine kui ka panus on kõigil tasanditel olnud puudulikud; on kindlalt veendunud, et strateegia „Euroopa 2020” tõhususe tagamiseks tuleb see ellu viia nüüd kohe ja seda ei tohi enam edasi lükata;

| 11. | tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020” seitsme juhtalgatuse elluviimiseks on vaja suures summas – kuni 2020. aastani hinnanguliselt vähemalt 1 800 miljardit eurot – tulevikku suunatud investeeringuid (4); rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020” üks peamine eesmärk – edendada majanduskasvu ja kvaliteetseid töökohti kõigi eurooplaste jaoks – on saavutatav vaid siis, kui sotsiaalset kaasatust soodustavad vajalikud investeeringud haridusse, teadmusühiskonna edendamisse, teadus- ja uuendstegevusse, VKEsse ning keskkonnasäästlikesse ja uutesse tehnoloogiatesse tehakse praegu ja neid ei lükata enam edasi; pooldab majanduskasvu soodustavate eelarve konsolideerimise meetmete puhul kahetasandilist lähenemisviisi, et vähendada selliste investeeringute abil puudujääki ja avaliku sektori võlga; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020” seitsme juhtalgatuse elluviimiseks on vaja suures summas – kuni 2020. aastani hinnanguliselt vähemalt 1 800 miljardit eurot – tulevikku suunatud investeeringuid (4); rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020” üks peamine eesmärk – edendada majanduskasvu ja kvaliteetseid töökohti kõigi eurooplaste jaoks – on saavutatav vaid siis, kui sotsiaalset kaasatust soodustavad vajalikud investeeringud haridusse, teadmusühiskonna edendamisse, teadus- ja uuendstegevusse, VKEsse ning keskkonnasäästlikesse ja uutesse tehnoloogiatesse tehakse praegu ja neid ei lükata enam edasi; pooldab majanduskasvu soodustavate eelarve konsolideerimise meetmete puhul kahetasandilist lähenemisviisi, et vähendada selliste investeeringute abil puudujääki ja avaliku sektori võlga;

| 12. | on seisukohal, et kogu ELi noorte murettekitav olukord, st enneolematult kõrge tööpuuduse määr, järjest suurenev vaesus ja järjest süvenevad haridusprobleemid, nõuab süvalaiendusmeetmete abil erilisi pingutusi, millega panna uued põlvkonnad ELi väärtusi – rahu, demokraatia ja inimõigused, majanduslik heaolu ja sotsiaalne õiglus – hindama, ja piisava eelarvetoetusega ELi programme; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kogu ELi noorte murettekitav olukord, st enneolematult kõrge tööpuuduse määr, järjest suurenev vaesus ja järjest süvenevad haridusprobleemid, nõuab süvalaiendusmeetmete abil erilisi pingutusi, millega panna uued põlvkonnad ELi väärtusi – rahu, demokraatia ja inimõigused, majanduslik heaolu ja sotsiaalne õiglus – hindama, ja piisava eelarvetoetusega ELi programme;

| 13. | rõhutab, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa majanduse saavutamise peamine eeldus on tugev, mitmekesine ja konkurentsivõimeline tööstuslik baas; rõhutab, milline tähtsus on tööstussektoril ELi konkurentsivõime ja töökohtade loomise toetamisel ja millise olulise panuse see annab seetõttu majanduskriisist ülesaamisse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa majanduse saavutamise peamine eeldus on tugev, mitmekesine ja konkurentsivõimeline tööstuslik baas; rõhutab, milline tähtsus on tööstussektoril ELi konkurentsivõime ja töökohtade loomise toetamisel ja millise olulise panuse see annab seetõttu majanduskriisist ülesaamisse;

| 14. | toetab igati komisjoni ettepanekut kliimamuutuse vastaste meetmete süvalaiendamise kohta, mille eesmärk on siduda vähemalt 20 % kulutustest kliimaga; peab oluliseks, et ELi eelarve abil oleks võimalik teha investeeringud jätkusuutlikku ja heaolu tagavasse madala süsinikuheitega majandusse, anda piisavalt toetust strateegia „Euroopa 2020” kliimamuutuse, energiaalaste, ressursitõhususe ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks ning tagada ELi kodanikele tervislikum keskkond; |
| --- | --- |

14.

toetab igati komisjoni ettepanekut kliimamuutuse vastaste meetmete süvalaiendamise kohta, mille eesmärk on siduda vähemalt 20 % kulutustest kliimaga; peab oluliseks, et ELi eelarve abil oleks võimalik teha investeeringud jätkusuutlikku ja heaolu tagavasse madala süsinikuheitega majandusse, anda piisavalt toetust strateegia „Euroopa 2020” kliimamuutuse, energiaalaste, ressursitõhususe ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks ning tagada ELi kodanikele tervislikum keskkond;

| 15. | kutsub liikmesriike seetõttu üles leidma võimalusi liikmesriigi konsolideerimispüüdluste ja läbimõeldud ELi eelarve lisandväärtuse vahel koostoime loomiseks, tänu millele on võimalik kõrgeimal tasandil võetud kohustusi täita; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike seetõttu üles leidma võimalusi liikmesriigi konsolideerimispüüdluste ja läbimõeldud ELi eelarve lisandväärtuse vahel koostoime loomiseks, tänu millele on võimalik kõrgeimal tasandil võetud kohustusi täita;

Kulutuste tase

| 16. | rõhutab, et 1988. aastast saadik on liikmesriikide eelarved suurenenud keskmiselt kiiremini kui ELi eelarve; märgib, et isegi 2008. aastal alanud kriisi algusest saadik on liikmesriikide valitsussektori kulud kokku suurenenud igal aastal nominaalselt 2 %; järeldab sellest, et ELi eelarve piiramine liikmesriikide eelarvega võrreldes on ilmselges vastuolus liidule aluslepinguga antud pädevuse ja ülesannete laiendamisega ja kaalukate poliitiliste otsustega, mille Euroopa Ülemkogu on ise teinud ja mis puudutavad eelkõige Euroopa majanduse juhtimise tugevdamist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et 1988. aastast saadik on liikmesriikide eelarved suurenenud keskmiselt kiiremini kui ELi eelarve; märgib, et isegi 2008. aastal alanud kriisi algusest saadik on liikmesriikide valitsussektori kulud kokku suurenenud igal aastal nominaalselt 2 %; järeldab sellest, et ELi eelarve piiramine liikmesriikide eelarvega võrreldes on ilmselges vastuolus liidule aluslepinguga antud pädevuse ja ülesannete laiendamisega ja kaalukate poliitiliste otsustega, mille Euroopa Ülemkogu on ise teinud ja mis puudutavad eelkõige Euroopa majanduse juhtimise tugevdamist;

| 17. | rõhutab, et 2000. aastast saadik on erinevus ELi omavahendite ülemmäära (1,29 % kogurahvatulust kulukohustuste assigneeringutes ja 1,23 % maksete assigneeringutes) ja mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade vahel hüppeliselt suurenenud; märgib peale selle, et mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud määrad on kõigest kulutustele seatud ülemmäärad ja ELi eelarve on alati olnud nendest ülemmääradest palju väiksem; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et 2000. aastast saadik on erinevus ELi omavahendite ülemmäära (1,29 % kogurahvatulust kulukohustuste assigneeringutes ja 1,23 % maksete assigneeringutes) ja mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade vahel hüppeliselt suurenenud; märgib peale selle, et mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud määrad on kõigest kulutustele seatud ülemmäärad ja ELi eelarve on alati olnud nendest ülemmääradest palju väiksem;

| 18. | on seisukohal, et komisjoni ettepanekust, mille kohaselt tuleb 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ülemmäärad 2013. aasta ülemmäärade tasemel külmutada, ei piisa aruka, püsiva ja kaasava majanduskasvu Euroopa strateegiaga seotud poliitiliste prioriteetide, Lissaboni lepingust tulenevate uute ülesannete ega ettenägematute sündmuste rahastamiseks, rääkimata Euroopa Ülemkogu enda poolt kehtestatud eesmärkide ja seatud kohustuste rahastamisest; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et komisjoni ettepanekust, mille kohaselt tuleb 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ülemmäärad 2013. aasta ülemmäärade tasemel külmutada, ei piisa aruka, püsiva ja kaasava majanduskasvu Euroopa strateegiaga seotud poliitiliste prioriteetide, Lissaboni lepingust tulenevate uute ülesannete ega ettenägematute sündmuste rahastamiseks, rääkimata Euroopa Ülemkogu enda poolt kehtestatud eesmärkide ja seatud kohustuste rahastamisest;

| 19. | tuletab meelde, et väljendas 2011. aasta 8. juunil seisukohta, et kui eelarvet piisavalt ei suurendata ja kui seejuures 2013. aasta ülemmäärasid ei ületata, tuleb paljusid ELi prioriteete ja poliitikavaldkondi piirata või neist isegi loobuda; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et väljendas 2011. aasta 8. juunil seisukohta, et kui eelarvet piisavalt ei suurendata ja kui seejuures 2013. aasta ülemmäärasid ei ületata, tuleb paljusid ELi prioriteete ja poliitikavaldkondi piirata või neist isegi loobuda;

| 20. | hoiatab nõukogu, et ta ei prooviks mingil juhul ELi kulutustes veel suuremaid kärpeid teha, kui komisjon on ette näinud; on kindlalt vastu katsetele teha kogu eelarves lineaarseid kärpeid, mis seaks ohtu kõigi ELi meetmete rakendamise ja tulemuslikkuse, olenemata sellest, milline on nende Euroopa lisandväärtus, poliitiline kaal või mõju; palub hoopis nõukogul kärbete kavandamisel selgelt ja avalikult teada anda, millistest tema poliitilistest prioriteetidest või projektidest tuleks täielikult loobuda; |
| --- | --- |

20.

hoiatab nõukogu, et ta ei prooviks mingil juhul ELi kulutustes veel suuremaid kärpeid teha, kui komisjon on ette näinud; on kindlalt vastu katsetele teha kogu eelarves lineaarseid kärpeid, mis seaks ohtu kõigi ELi meetmete rakendamise ja tulemuslikkuse, olenemata sellest, milline on nende Euroopa lisandväärtus, poliitiline kaal või mõju; palub hoopis nõukogul kärbete kavandamisel selgelt ja avalikult teada anda, millistest tema poliitilistest prioriteetidest või projektidest tuleks täielikult loobuda;

| 21. | rõhutab, et ELi eelarvel peab ühiselt kokku lepitud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel peamine roll olema; on kindlalt veendunud, et kui ELi eelarve on hästi läbi mõeldud, on selle abil tegelikult võimalik algatada ja kiirendada meetmeid, millel on selge liidu lisandväärtus, mida liikmesriigid ise ei suuda luua, ja mis tagavad koostoime liikmesriikide tegevusega ja täiendavad seda ning aitavad liikmesriikidel keskenduda peamistele tulevikku suunatud investeeringutele; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et ELi eelarvel peab ühiselt kokku lepitud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel peamine roll olema; on kindlalt veendunud, et kui ELi eelarve on hästi läbi mõeldud, on selle abil tegelikult võimalik algatada ja kiirendada meetmeid, millel on selge liidu lisandväärtus, mida liikmesriigid ise ei suuda luua, ja mis tagavad koostoime liikmesriikide tegevusega ja täiendavad seda ning aitavad liikmesriikidel keskenduda peamistele tulevikku suunatud investeeringutele;

| 22. | kordab sellega seoses, et pooldab strateegia „Euroopa 2020” keskmes olevatele konkurentsivõime, VKE, ettevõtluse ja jätkusuutlike infrastruktuuride alastele liidu programmidele ette nähtud vahendite olulist suurendamist; on täiesti veendunud, et komisjoni ettepanekuga võrreldes tehtavad edasised kärped seavad ELi usaldusväärsuse ning ELi majanduskasvu- ja tööhõivepoliitilised püüdlused tõsiselt ohtu; |
| --- | --- |

22.

kordab sellega seoses, et pooldab strateegia „Euroopa 2020” keskmes olevatele konkurentsivõime, VKE, ettevõtluse ja jätkusuutlike infrastruktuuride alastele liidu programmidele ette nähtud vahendite olulist suurendamist; on täiesti veendunud, et komisjoni ettepanekuga võrreldes tehtavad edasised kärped seavad ELi usaldusväärsuse ning ELi majanduskasvu- ja tööhõivepoliitilised püüdlused tõsiselt ohtu;

| 23. | tunneb suurt heameelt ettepaneku üle, mille komisjon tegi Euroopa transpordi-, energia- ja digitaalsete võrgustike parandamiseks mõeldud Euroopa Ühendamise Rahastu kohta, ja selle realistliku rahastamispaketi üle; nõuab seetõttu tungivalt, et summat, mis Ühtekuuluvusfondist Euroopa Ühendamise Rahastusse ümber paigutatakse, tuleks esimestel aastatel kulutada nii, et see oleks täielikult kooskõlas selle fondi raames tehtavate liikmesriikide eraldistega; |
| --- | --- |

23.

tunneb suurt heameelt ettepaneku üle, mille komisjon tegi Euroopa transpordi-, energia- ja digitaalsete võrgustike parandamiseks mõeldud Euroopa Ühendamise Rahastu kohta, ja selle realistliku rahastamispaketi üle; nõuab seetõttu tungivalt, et summat, mis Ühtekuuluvusfondist Euroopa Ühendamise Rahastusse ümber paigutatakse, tuleks esimestel aastatel kulutada nii, et see oleks täielikult kooskõlas selle fondi raames tehtavate liikmesriikide eraldistega;

| 24. | rõhutab, et teadus- ja uuendustegevus aitab kiiremini üle minna säästvale, maailmas juhtpositsiooni omavale ja teadmistepõhisele majandusele, kus loodusvarasid kasutatakse tõhusalt ja vastutustundlikult; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles leppima kokku konkreetses tegevuskavas, mille alusel saavutada eesmärk eraldada teadustegevuse investeeringuteks 3 % SKPst; juhib tähelepanu suurtele majanduslikule kohustustele, mis selle eesmärgiga kaasneks ja mis tähendaks aastas 130 miljardi suurust lisakulu, mida tuleks rahastada kõigist allikatest; rõhutab, et sellega seoses tuleb liidus edendada ja soodustada teadus- ja uuendustegevust ning tagada vastavad vahendid, nähes selleks ette ELi teadus- ja uuendustegevuse assigneeringute kaudu vahendite olulise suurendamise - eelkõige programmi „Horisont 2020” kaudu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et teadus- ja uuendustegevus aitab kiiremini üle minna säästvale, maailmas juhtpositsiooni omavale ja teadmistepõhisele majandusele, kus loodusvarasid kasutatakse tõhusalt ja vastutustundlikult; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles leppima kokku konkreetses tegevuskavas, mille alusel saavutada eesmärk eraldada teadustegevuse investeeringuteks 3 % SKPst; juhib tähelepanu suurtele majanduslikule kohustustele, mis selle eesmärgiga kaasneks ja mis tähendaks aastas 130 miljardi suurust lisakulu, mida tuleks rahastada kõigist allikatest; rõhutab, et sellega seoses tuleb liidus edendada ja soodustada teadus- ja uuendustegevust ning tagada vastavad vahendid, nähes selleks ette ELi teadus- ja uuendustegevuse assigneeringute kaudu vahendite olulise suurendamise - eelkõige programmi „Horisont 2020” kaudu;

| 25. | tuletab meelde, et majanduskasvu, konkurentsivõime, uuendustegevuse ja tööhõive peamised tagajad on VKE, ning märgib, et neil on taastumise ja ELi jätkusuutliku majanduse soodustamisel tähtis roll; tunneb seetõttu heameelt selle üle, et strateegias „Euroopa 2020” on rõhku pandud uuendus- ja tööstuspoliitikale; lükkab kindlalt tagasi kõik katsed vähendada veelgi rohkem eraldisi, mis on ette nähtud sellistele programmidele nagu COSME, mis on Euroopa konkurentsivõime ja tööhõive keskmes; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et majanduskasvu, konkurentsivõime, uuendustegevuse ja tööhõive peamised tagajad on VKE, ning märgib, et neil on taastumise ja ELi jätkusuutliku majanduse soodustamisel tähtis roll; tunneb seetõttu heameelt selle üle, et strateegias „Euroopa 2020” on rõhku pandud uuendus- ja tööstuspoliitikale; lükkab kindlalt tagasi kõik katsed vähendada veelgi rohkem eraldisi, mis on ette nähtud sellistele programmidele nagu COSME, mis on Euroopa konkurentsivõime ja tööhõive keskmes;

| 26. | on seisukohal, et ELi ühtekuuluvuspoliitika (struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond) on vaieldamatu ELi lisandväärtusega strateegiline vahend, millega tagada investeeringud, püsiv majanduskasv ja konkurentsivõime, ja Euroopa solidaarsuse peamine sammas; märgib ühtlasi, et ühtekuuluvusvahenditel on kõigile ELi liikmesriikidele suur ülekanduv mõju; rõhutab, et ELis makromajandusliku tasakaalustamatuse tõhusaks vähendamiseks ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse toetamiseks peaks olema võimalik toetuda stabiilsele, tugevale ja jätkusuutlikule finantsraamistikule; kordab, et on seisukohal, et kuna majanduskasvu ja tööhõivesse tehtavate avaliku sektori investeeringute järele on tungiv vajadus, tuleks ühtekuuluvuspoliitika vahendid jätta vähemalt samale tasemele, nagu need olid perioodil 2007-2013, ja need peaksid hõlmama endiselt kõiki ELi piirkondi, kuigi esmatähtsal kohal peaksid olema vähem arenenud piirkonnad; toetab komisjoni ettepanekut eraldada kõigist ühtekuuluvuspoliitika vahenditest 25 % Euroopa Sotsiaalfondile; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et ELi ühtekuuluvuspoliitika (struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond) on vaieldamatu ELi lisandväärtusega strateegiline vahend, millega tagada investeeringud, püsiv majanduskasv ja konkurentsivõime, ja Euroopa solidaarsuse peamine sammas; märgib ühtlasi, et ühtekuuluvusvahenditel on kõigile ELi liikmesriikidele suur ülekanduv mõju; rõhutab, et ELis makromajandusliku tasakaalustamatuse tõhusaks vähendamiseks ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse toetamiseks peaks olema võimalik toetuda stabiilsele, tugevale ja jätkusuutlikule finantsraamistikule; kordab, et on seisukohal, et kuna majanduskasvu ja tööhõivesse tehtavate avaliku sektori investeeringute järele on tungiv vajadus, tuleks ühtekuuluvuspoliitika vahendid jätta vähemalt samale tasemele, nagu need olid perioodil 2007-2013, ja need peaksid hõlmama endiselt kõiki ELi piirkondi, kuigi esmatähtsal kohal peaksid olema vähem arenenud piirkonnad; toetab komisjoni ettepanekut eraldada kõigist ühtekuuluvuspoliitika vahenditest 25 % Euroopa Sotsiaalfondile;

| 27. | kordab, et on seisukohal, et võttes arvesse väga erinevaid ülesandeid ja eesmärke, millele ühine põllumajanduspoliitika peab vastama, tuleks ühisele põllumajanduspoliitikale 2013. aastal eraldatavad summad jätta järgmisel finantsplaneerimise perioodil vähemalt samale tasemele; on seisukohal, et uue ühise põllumajanduspoliitika eelarveeraldisi tuleks tulemuslikumalt ja tõhusamalt jaotada, mis tähendab muu hulgas seda, et otsetoetusi ja maaelu arengu toetusi tuleks liikmesriikide, piirkondade ja põllumajandusettevõtjate vahel praeguse lõhe vähendamiseks õiglaselt jagada; rõhutab sellega seoses ühise põllumajanduspoliitika teise samba olulist rolli, mis aitab oluliselt kaasa investeeringutele ja töökohtade loomisele maapiirkondades, põllumajandussektori tulemuslikkuse ja konkurentsivõime suurendamisele, arvestades eelkõige uusi ülesandeid, millele on osutatud strateegias „Euroopa 2020”, ning keskkonna hoidmisele ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; |
| --- | --- |

27.

kordab, et on seisukohal, et võttes arvesse väga erinevaid ülesandeid ja eesmärke, millele ühine põllumajanduspoliitika peab vastama, tuleks ühisele põllumajanduspoliitikale 2013. aastal eraldatavad summad jätta järgmisel finantsplaneerimise perioodil vähemalt samale tasemele; on seisukohal, et uue ühise põllumajanduspoliitika eelarveeraldisi tuleks tulemuslikumalt ja tõhusamalt jaotada, mis tähendab muu hulgas seda, et otsetoetusi ja maaelu arengu toetusi tuleks liikmesriikide, piirkondade ja põllumajandusettevõtjate vahel praeguse lõhe vähendamiseks õiglaselt jagada; rõhutab sellega seoses ühise põllumajanduspoliitika teise samba olulist rolli, mis aitab oluliselt kaasa investeeringutele ja töökohtade loomisele maapiirkondades, põllumajandussektori tulemuslikkuse ja konkurentsivõime suurendamisele, arvestades eelkõige uusi ülesandeid, millele on osutatud strateegias „Euroopa 2020”, ning keskkonna hoidmisele ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele;

| 28. | rõhutab, et sihipärast ja tulemuslikku liidu keskkonna- ja kliimaprogrammi tuleb tingimata tugevdada ja et asjaomaste liidu fondide raames tuleks aktiivselt toetada kliima- ja keskkonnakulude ühendamist; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et sihipärast ja tulemuslikku liidu keskkonna- ja kliimaprogrammi tuleb tingimata tugevdada ja et asjaomaste liidu fondide raames tuleks aktiivselt toetada kliima- ja keskkonnakulude ühendamist;

| 29. | tunnistab suuri probleeme, millega noortel tuleb ELi majanduskriisi tõttu kokku puutuda; on seisukohal, et noorte eurooplaste osalemine, tööhõive, haridus, mitteformaalne haridus, koolitus, liikuvus ja sotsiaalne kaasatus on ELi ja Euroopa ühiskonna arengu jaoks strateegilise tähtsusega küsimused; rõhutab, et peale komisjoni kavandatud konkreetsete noortele mõeldud vahendite suurendamise tuleb neid küsimusi süvalaiendada ja tähtsustada kõigis ELi eelarvest rahastatavates asjaomastes poliitikavaldkondades ja programmides, nagu noortegarantii, millega tagatakse kõigile Euroopa noortele, kes ei leia tööd, võimalus edasi õppida ja täiendavat koolitust saada; |
| --- | --- |

29.

tunnistab suuri probleeme, millega noortel tuleb ELi majanduskriisi tõttu kokku puutuda; on seisukohal, et noorte eurooplaste osalemine, tööhõive, haridus, mitteformaalne haridus, koolitus, liikuvus ja sotsiaalne kaasatus on ELi ja Euroopa ühiskonna arengu jaoks strateegilise tähtsusega küsimused; rõhutab, et peale komisjoni kavandatud konkreetsete noortele mõeldud vahendite suurendamise tuleb neid küsimusi süvalaiendada ja tähtsustada kõigis ELi eelarvest rahastatavates asjaomastes poliitikavaldkondades ja programmides, nagu noortegarantii, millega tagatakse kõigile Euroopa noortele, kes ei leia tööd, võimalus edasi õppida ja täiendavat koolitust saada;

| 30. | rõhutab, et enim puudust kannatavatele inimestele mõeldud programmi tuleb jätkata; tuletab komisjonile meelde tema kohustust esitada õigel ajal sellealane seadusandlik ettepanek, millega tagada selle programmi toetamise jätkamine 2013. aasta järel uue õigusliku aluse alusel ja eraldi rahaliste vahendite abil; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et enim puudust kannatavatele inimestele mõeldud programmi tuleb jätkata; tuletab komisjonile meelde tema kohustust esitada õigel ajal sellealane seadusandlik ettepanek, millega tagada selle programmi toetamise jätkamine 2013. aasta järel uue õigusliku aluse alusel ja eraldi rahaliste vahendite abil;

| 31. | on seisukohal, et komisjoni poolt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevale alale eraldatud kogusumma puhul ei ole piisavalt arvesse võetud seda, et Lissaboni lepinguga on seda valdkonda tugevdatud ning sel on rohkem ülesandeid; rõhutab, et rahastatavatel meetmetel peaks olema Euroopa lisandväärtus ning nende programmidega taotletavate eri eesmärkide vahel tuleb tagada õiglane, tasakaalustatud ja läbipaistev rahaliste vahendite jaotus; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et komisjoni poolt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevale alale eraldatud kogusumma puhul ei ole piisavalt arvesse võetud seda, et Lissaboni lepinguga on seda valdkonda tugevdatud ning sel on rohkem ülesandeid; rõhutab, et rahastatavatel meetmetel peaks olema Euroopa lisandväärtus ning nende programmidega taotletavate eri eesmärkide vahel tuleb tagada õiglane, tasakaalustatud ja läbipaistev rahaliste vahendite jaotus;

| 32. | tuletab meelde, et ELi haridus-, noorte-, meedia- ja kultuuriprogrammid on kodanikulähedased, nende eelarve täitmise määr on erakordselt kõrge, neil on märkimisväärne võimendav mõju ja ülekandumisefekt, sh head majandustulemused, ning nendega luuakse selget ja tõendatavat Euroopa lisandväärtust, kasutades ühiselt ressursse, innustades liikuvust ja aktiivse kodanikuna tegutsemist ning tõhustades koostööd eri sektorite ja sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et ELi haridus-, noorte-, meedia- ja kultuuriprogrammid on kodanikulähedased, nende eelarve täitmise määr on erakordselt kõrge, neil on märkimisväärne võimendav mõju ja ülekandumisefekt, sh head majandustulemused, ning nendega luuakse selget ja tõendatavat Euroopa lisandväärtust, kasutades ühiselt ressursse, innustades liikuvust ja aktiivse kodanikuna tegutsemist ning tõhustades koostööd eri sektorite ja sidusrühmade vahel;

| 33. | kordab, et on seisukohal, et kuna ELile on aluslepingutega antud uued kohustused, siis tuleks ka rahalisi vahendeid 2007.-2013. aasta finantsraamistikuga võrreldes piisaval määral suurendada, et liidul oleks võimalik täita ülemaailmselt rolli ja juba võetud kohustusi, sh eelkõige eesmärki, mille kohaselt peavad liikmesriigid eraldama ametlikule arenguabile 0,7 % kogurahvatulust, ning täita 2015. aastaks aastatuhande arengueesmärgid; rõhutab liidu rolli naaber- ja partnerriikides demokraatia, rahu, solidaarsuse, stabiilsuse edendamisel ja vaesuse vähendamisel; rõhutab, et ELi abi ja liikmesriikide abi täiendavad teineteist ning et see aitab kiirendada meetmete võtmist piirkondades, kus kahepoolset abi andmist ei toimu; toetab eelkõige liikmesriikide ja ELi meetmete ühist kavandamist; rõhutab seetõttu, et ettepanekuid, mille komisjon on teinud globaalse Euroopa ja Euroopa Arengufondi kohta, tuleb pidada kõigest miinimumiks, mida on Euroopa globaalsete eesmärkide saavutamiseks vaja; märgib eelkõige, et Euroopa välisteenistusele tuleb tagada tema ülesannetele vastav piisav eelarve; |
| --- | --- |

33.

kordab, et on seisukohal, et kuna ELile on aluslepingutega antud uued kohustused, siis tuleks ka rahalisi vahendeid 2007.-2013. aasta finantsraamistikuga võrreldes piisaval määral suurendada, et liidul oleks võimalik täita ülemaailmselt rolli ja juba võetud kohustusi, sh eelkõige eesmärki, mille kohaselt peavad liikmesriigid eraldama ametlikule arenguabile 0,7 % kogurahvatulust, ning täita 2015. aastaks aastatuhande arengueesmärgid; rõhutab liidu rolli naaber- ja partnerriikides demokraatia, rahu, solidaarsuse, stabiilsuse edendamisel ja vaesuse vähendamisel; rõhutab, et ELi abi ja liikmesriikide abi täiendavad teineteist ning et see aitab kiirendada meetmete võtmist piirkondades, kus kahepoolset abi andmist ei toimu; toetab eelkõige liikmesriikide ja ELi meetmete ühist kavandamist; rõhutab seetõttu, et ettepanekuid, mille komisjon on teinud globaalse Euroopa ja Euroopa Arengufondi kohta, tuleb pidada kõigest miinimumiks, mida on Euroopa globaalsete eesmärkide saavutamiseks vaja; märgib eelkõige, et Euroopa välisteenistusele tuleb tagada tema ülesannetele vastav piisav eelarve;

Suurprojektid

| 34. | toonitab suuremahuliste infrastruktuuriprojektide, nagu ITER, Galileo ja GMES strateegilist tähtsust ELi konkurentsivõime tuleviku seisukohalt; tõrjub sellest tulenevalt kõiki katseid kujundada GMES ümber valitsustevaheliseks programmiks; |
| --- | --- |

34.

toonitab suuremahuliste infrastruktuuriprojektide, nagu ITER, Galileo ja GMES strateegilist tähtsust ELi konkurentsivõime tuleviku seisukohalt; tõrjub sellest tulenevalt kõiki katseid kujundada GMES ümber valitsustevaheliseks programmiks;

| 35. | on kindlalt arvamusel, et nende suuremahuliste projektide rahastamine tuleks ELi eelarves tagada, kuid samas tuleks see valdkond hoida muudest vahenditest lahus, et võimalikud ülekulud ei seaks ohtu muude liidu poliitikavaldkondade rahastamist ja projektide edukat teostamist; |
| --- | --- |

35.

on kindlalt arvamusel, et nende suuremahuliste projektide rahastamine tuleks ELi eelarves tagada, kuid samas tuleks see valdkond hoida muudest vahenditest lahus, et võimalikud ülekulud ei seaks ohtu muude liidu poliitikavaldkondade rahastamist ja projektide edukat teostamist;

| 36. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle määrata mitmeaastase finantsraamistiku määruses Galileo jaoks maksimumsumma, hoides sellega selle projekti eelarveeraldised muust rahastamisest lahus; on samuti arvamusel, et ka ITERile ja GMESile eraldatavad maksimumsummad tuleks kindlaks määrata määruses; on seisukohal, et nende kolme projekti rahastamispakett tuleks eraldada üle mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära, et muuta liikmesriikidel vajaduse korral täiendavate rahaliste vahendite eraldamine lihtsamaks; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle määrata mitmeaastase finantsraamistiku määruses Galileo jaoks maksimumsumma, hoides sellega selle projekti eelarveeraldised muust rahastamisest lahus; on samuti arvamusel, et ka ITERile ja GMESile eraldatavad maksimumsummad tuleks kindlaks määrata määruses; on seisukohal, et nende kolme projekti rahastamispakett tuleks eraldada üle mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära, et muuta liikmesriikidel vajaduse korral täiendavate rahaliste vahendite eraldamine lihtsamaks;

Rahaliste vahendite parem kasutamine

| 37. | kordab, et Euroopa lisaväärtuse saavutamine ja usaldusväärse finantsjuhtimise (säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse) tagamine peaksid olema nüüd veel enam kui kunagi varem ELi eelarve juhtpõhimõtted; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni esitatud seadusandlike ettepanekute üle, milles käsitletakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu võetavaid uue põlvkonna mitmeaastaseid programme; nõuab ELi tugiprogrammide ja riiklike investeeringute vahelise sünergia maksimeerimist; |
| --- | --- |

37.

kordab, et Euroopa lisaväärtuse saavutamine ja usaldusväärse finantsjuhtimise (säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse) tagamine peaksid olema nüüd veel enam kui kunagi varem ELi eelarve juhtpõhimõtted; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni esitatud seadusandlike ettepanekute üle, milles käsitletakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu võetavaid uue põlvkonna mitmeaastaseid programme; nõuab ELi tugiprogrammide ja riiklike investeeringute vahelise sünergia maksimeerimist;

| 38. | usub, et praeguses avaliku sektori eelarvepiirangute kontekstis on finantseerimine muudest rahastamisallikatest väga vajalik, et teha pikaajalisi investeeringuid, mida on tarvis strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; on kindalt veendunud selles, et liidu lisandväärtus peitub eelkõige pikaajalistes investeeringutes, mis käivad liikmesriikidele üksi üle jõu; toonitab seetõttu järeldusi ja soovitusi, mille parlament esitas oma resolutsioonis uudsete rahastamisvahendite kohta seoses järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga (5); |
| --- | --- |

38.

usub, et praeguses avaliku sektori eelarvepiirangute kontekstis on finantseerimine muudest rahastamisallikatest väga vajalik, et teha pikaajalisi investeeringuid, mida on tarvis strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; on kindalt veendunud selles, et liidu lisandväärtus peitub eelkõige pikaajalistes investeeringutes, mis käivad liikmesriikidele üksi üle jõu; toonitab seetõttu järeldusi ja soovitusi, mille parlament esitas oma resolutsioonis uudsete rahastamisvahendite kohta seoses järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga (5);

| 39. | toonitab, et vaja on tagada valdkondlike eeskirjade ja finantsmääruse üldraamistiku sidusus ning lihtsustamise ja usaldusväärse finantsjuhtimise tasakaal; võtab teadamiseks komisjoni avaldatud lihtsustamise tulemustabeli ja kinnitab, et toetab kindlalt lihtsustamiskava; on veendunud, et abisaajate halduskoormust tuleb veelgi vähendada, ning nõuab uue põlvkonna mitmeaastaste programmide puhul põhjaliku nn bürokraatiakontrolli tegemist, millega vältida ELi ja liikmesriikide tasandil halduskoormuse suurenemist; |
| --- | --- |

39.

toonitab, et vaja on tagada valdkondlike eeskirjade ja finantsmääruse üldraamistiku sidusus ning lihtsustamise ja usaldusväärse finantsjuhtimise tasakaal; võtab teadamiseks komisjoni avaldatud lihtsustamise tulemustabeli ja kinnitab, et toetab kindlalt lihtsustamiskava; on veendunud, et abisaajate halduskoormust tuleb veelgi vähendada, ning nõuab uue põlvkonna mitmeaastaste programmide puhul põhjaliku nn bürokraatiakontrolli tegemist, millega vältida ELi ja liikmesriikide tasandil halduskoormuse suurenemist;

| 40. | on seisukohal, et ELi kulutuste mõjusus sõltub kõigi tasandite usaldusväärsest poliitilisest, regulatiivsest ja institutsioonilisest raamistikust; rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõike 5 ja artikli 317 kohaselt peavad liikmesriigid eelarvet täitma kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; tuletab liikmesriikidele meelde, et neil on õiguslik kohutus tagada, et eelarvesse kantud assigneeringute kasutamisel tuleb sellest põhimõttest kinni pidada, ning et liikmesriigid peaksid kandma oma osa vastutusest ELi-poolse rahastamise mõjusamaks muutmisel; tuletab meelde, et 90 % Euroopa Kontrollikoja tuvastatud vigadest on tehtud liikmesriikides ning enamikku neist vigadest oleks saanud ära hoida; nõuab, et kõik liikmesriigid väljastaksid riiklikud Euroopa Liidu vahendite haldajate kinnitused, mis on allkirjastatud asjakohasel poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et ELi kulutuste mõjusus sõltub kõigi tasandite usaldusväärsest poliitilisest, regulatiivsest ja institutsioonilisest raamistikust; rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõike 5 ja artikli 317 kohaselt peavad liikmesriigid eelarvet täitma kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; tuletab liikmesriikidele meelde, et neil on õiguslik kohutus tagada, et eelarvesse kantud assigneeringute kasutamisel tuleb sellest põhimõttest kinni pidada, ning et liikmesriigid peaksid kandma oma osa vastutusest ELi-poolse rahastamise mõjusamaks muutmisel; tuletab meelde, et 90 % Euroopa Kontrollikoja tuvastatud vigadest on tehtud liikmesriikides ning enamikku neist vigadest oleks saanud ära hoida; nõuab, et kõik liikmesriigid väljastaksid riiklikud Euroopa Liidu vahendite haldajate kinnitused, mis on allkirjastatud asjakohasel poliitilisel tasandil;

| 41. | toetab eeltingimusi käsitlevate eeskirjade kehtestamist, millega tagatakse see, et ELi rahastamine (eriti Ühtekuuluvusfondi, struktuurifondide ning maaelu ja kalandusfondide osas) on paremini suunatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmisele; on veendunud, et kui nende täitmine tugineb ühelt poolt tõhustatud partnerluse põhimõttele, milleks kaasatakse rohkem kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi, ja teiselt poolt tingimustele, mis on seotud eri fondide eesmärkidega, siis on nende tingimusi käsitlevate eeskirjadega võimalik parandada ELi toe õiguspärasust ja mõjusust; |
| --- | --- |

41.

toetab eeltingimusi käsitlevate eeskirjade kehtestamist, millega tagatakse see, et ELi rahastamine (eriti Ühtekuuluvusfondi, struktuurifondide ning maaelu ja kalandusfondide osas) on paremini suunatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmisele; on veendunud, et kui nende täitmine tugineb ühelt poolt tõhustatud partnerluse põhimõttele, milleks kaasatakse rohkem kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi, ja teiselt poolt tingimustele, mis on seotud eri fondide eesmärkidega, siis on nende tingimusi käsitlevate eeskirjadega võimalik parandada ELi toe õiguspärasust ja mõjusust;

| 42. | nõuab, et partnerluslepingute raames toimuks rahastamine teatavate konkreetsete tingimuste alusel, mis määratakse kindlaks komisjoni ja liikmesriikide vahelises dialoogis; peab õiglaseks, et sellised tingimused peaksid hõlmama eelkõige kehtivate ELi õigusaktide (nt hinnakujunduse, hankemenetluste, transpordi, keskkonna, tervishoiu valdkondades) täielikku rakendamist, et ennetada eeskirjade eiramist ja tagada efektiivsus; lükkab siiski tagasi selliste tingimuste kehtestamise, mis nõuavad liikmesriikidelt põhjalikke sotsiaal- ja majandusreforme; kõigis tingimustes tuleb täielikult järgida subsidiaarsuse ja partnerluse põhimõtet; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et partnerluslepingute raames toimuks rahastamine teatavate konkreetsete tingimuste alusel, mis määratakse kindlaks komisjoni ja liikmesriikide vahelises dialoogis; peab õiglaseks, et sellised tingimused peaksid hõlmama eelkõige kehtivate ELi õigusaktide (nt hinnakujunduse, hankemenetluste, transpordi, keskkonna, tervishoiu valdkondades) täielikku rakendamist, et ennetada eeskirjade eiramist ja tagada efektiivsus; lükkab siiski tagasi selliste tingimuste kehtestamise, mis nõuavad liikmesriikidelt põhjalikke sotsiaal- ja majandusreforme; kõigis tingimustes tuleb täielikult järgida subsidiaarsuse ja partnerluse põhimõtet;

| 43. | toonitab samas, et regionaalpoliitika tulemuste ja liikmesriigi makromajanduslike tulemuste vahel ei ole otsest seost ning piirkondi ei tuleks karistada selle eest, kui riiklikul tasandil ei suudeta järgida majanduse juhtimisega seotud menetlusi; on seisukohal, et lisakaristuste kehtestamine võiks süvendada juba niigi makromajanduslikes raskustes olevate liikmesriikide probleeme ning seetõttu ei ole makromajanduslike tingimuste kehtestamine vastuvõetav; |
| --- | --- |

43.

toonitab samas, et regionaalpoliitika tulemuste ja liikmesriigi makromajanduslike tulemuste vahel ei ole otsest seost ning piirkondi ei tuleks karistada selle eest, kui riiklikul tasandil ei suudeta järgida majanduse juhtimisega seotud menetlusi; on seisukohal, et lisakaristuste kehtestamine võiks süvendada juba niigi makromajanduslikes raskustes olevate liikmesriikide probleeme ning seetõttu ei ole makromajanduslike tingimuste kehtestamine vastuvõetav;

| 44. | rõhutab ELi detsentraliseeritud asutuste tähtsat tööd liidu eesmärkide toetamisel ning vajadust eraldada sellele vastutusele vastavad piisavad eelarvevahendid; |
| --- | --- |

44.

rõhutab ELi detsentraliseeritud asutuste tähtsat tööd liidu eesmärkide toetamisel ning vajadust eraldada sellele vastutusele vastavad piisavad eelarvevahendid;

| 45. | on samas veendunud, et ELi detsentraliseeritud asutuste töö peaks andma riigi tasandil palju suuremat kokkuhoidu; nõuab, et liikmesriigid hindaksid riigi tasandil nende asutuste tegevusest tulenevat tõhususe kasvu ning kasutaksid seda täies mahus ära, et seeläbi riigi kulusid kokku hoida; kutsub asutuste tegevuse ühtlustamise eesmärgil liikmesriike ühtlasi üles selgitama asutustega seoses välja võimalikud valdkonnad, kus töö kattub või kus lisaväärtus on väiksem; |
| --- | --- |

45.

on samas veendunud, et ELi detsentraliseeritud asutuste töö peaks andma riigi tasandil palju suuremat kokkuhoidu; nõuab, et liikmesriigid hindaksid riigi tasandil nende asutuste tegevusest tulenevat tõhususe kasvu ning kasutaksid seda täies mahus ära, et seeläbi riigi kulusid kokku hoida; kutsub asutuste tegevuse ühtlustamise eesmärgil liikmesriike ühtlasi üles selgitama asutustega seoses välja võimalikud valdkonnad, kus töö kattub või kus lisaväärtus on väiksem;

| 46. | on veendunud, et Euroopa välisteenistuse loomine peaks tagama ELi tasandil mastaabisäästu ja liikmesriikide tasandil suure kokkuhoiu, eelkõige kolmandates riikides asuvates liikmesriikide diplomaatilistes teenistustes; |
| --- | --- |

46.

on veendunud, et Euroopa välisteenistuse loomine peaks tagama ELi tasandil mastaabisäästu ja liikmesriikide tasandil suure kokkuhoiu, eelkõige kolmandates riikides asuvates liikmesriikide diplomaatilistes teenistustes;

| 47. | soovitab koostada kolmel – liikmesriigi, piirkondlikul ja Euroopa – tasandil avaliku sektori kulutuste tõhususe kohta sõltumatu hinnang, mille raames uuritakse põhjalikult valdkondade, nagu kaitsesektor, arengupoliitika, detsentraliseeritud ametid, Euroopa välisteenistus ja teadusuuringud, lisandväärtust ning võimalusi, kuidas koondada vahendeid ja hoida kokku kulusid ja teha seda nii, et mitte ainult ei soodustataks ELi tasandil mastaabisäästu saavutamist, vaid järgitaks ka subsidiaarsuse põhimõtet; on veendunud, et selline hinnang tagaks kulude kokkuhoiu; tuletab meelde, et detsentraliseeritud ametite hindamise puhul tuleks arvesse võtta asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad 19. juulil 2012. aastal allkirjastatud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavaldusele lisatud ühises lähenemisviisis detsentraliseeritud asutuste suhtes; |
| --- | --- |

47.

soovitab koostada kolmel – liikmesriigi, piirkondlikul ja Euroopa – tasandil avaliku sektori kulutuste tõhususe kohta sõltumatu hinnang, mille raames uuritakse põhjalikult valdkondade, nagu kaitsesektor, arengupoliitika, detsentraliseeritud ametid, Euroopa välisteenistus ja teadusuuringud, lisandväärtust ning võimalusi, kuidas koondada vahendeid ja hoida kokku kulusid ja teha seda nii, et mitte ainult ei soodustataks ELi tasandil mastaabisäästu saavutamist, vaid järgitaks ka subsidiaarsuse põhimõtet; on veendunud, et selline hinnang tagaks kulude kokkuhoiu; tuletab meelde, et detsentraliseeritud ametite hindamise puhul tuleks arvesse võtta asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad 19. juulil 2012. aastal allkirjastatud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavaldusele lisatud ühises lähenemisviisis detsentraliseeritud asutuste suhtes;

| 48. | nõustub komisjoni seisukohaga, et halduskulusid tuleb ratsionaliseerida; rõhutab siiski, et on ülimalt oluline tasakaalustada täiendav kokkuhoid vajadusega tagada institutsioonide suutlikkus täita oma ülesandeid ja kohustusi vastavalt aluslepingutega neile pandud kohustustele ja neile antud volitustele, võttes arvesse praegusest majanduskriisist tingitud keerulist olukorda; |
| --- | --- |

48.

nõustub komisjoni seisukohaga, et halduskulusid tuleb ratsionaliseerida; rõhutab siiski, et on ülimalt oluline tasakaalustada täiendav kokkuhoid vajadusega tagada institutsioonide suutlikkus täita oma ülesandeid ja kohustusi vastavalt aluslepingutega neile pandud kohustustele ja neile antud volitustele, võttes arvesse praegusest majanduskriisist tingitud keerulist olukorda;

| 49. | on kindlalt vastu töötajate arvu lineaarse vähendamise kohaldamisele kõigi institutsioonide, ametite ja asutuste puhul, kuna aluslepingute kohaselt erinevad nende ülesanded ja kohustused suuresti; rõhutab, et iga institutsiooni individuaalseks kohtlemiseks peaksid nad kõik saama ise otsustada, kus ja milliseid kärpeid on võimalik teha, ilma et see takistaks nende nõuetekohast tegevust; |
| --- | --- |

49.

on kindlalt vastu töötajate arvu lineaarse vähendamise kohaldamisele kõigi institutsioonide, ametite ja asutuste puhul, kuna aluslepingute kohaselt erinevad nende ülesanded ja kohustused suuresti; rõhutab, et iga institutsiooni individuaalseks kohtlemiseks peaksid nad kõik saama ise otsustada, kus ja milliseid kärpeid on võimalik teha, ilma et see takistaks nende nõuetekohast tegevust;

| 50. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui Euroopa Parlamendil oleks ainult üks asukoht, oleks võimalik palju raha kokku hoida; nõuab tungivalt, et eelarvepädevad institutsioonid tõstataks selle küsimuse järgmise, st 2014.-2020. aasta finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui Euroopa Parlamendil oleks ainult üks asukoht, oleks võimalik palju raha kokku hoida; nõuab tungivalt, et eelarvepädevad institutsioonid tõstataks selle küsimuse järgmise, st 2014.-2020. aasta finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel;

Kestus

| 51. | on seisukohal, et järgmist mitmeaastast finantsraamistikku, mis on 2020. aastani kestev seitsmeaastane periood, tuleks käsitada üleminekulahendusena, kuna see on selgelt seotud strateegiaga „Euroopa 2020”; on siiski seisukohal, et 5-aastane või 5+5-aastane periood viiks mitmeaastase finantsraamistiku kestuse paremini kooskõlla institutsioonide ametiajaga, mis suurendaks demokraatlikku aruandluskohustust ja vastutust; tuletab meelde, et toimiva ja tõhusa mitmeaastase finantsraamistiku huvides tuleb 7-aastase perioodi jooksul tagada maksimaalne paindlikkus; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et järgmist mitmeaastast finantsraamistikku, mis on 2020. aastani kestev seitsmeaastane periood, tuleks käsitada üleminekulahendusena, kuna see on selgelt seotud strateegiaga „Euroopa 2020”; on siiski seisukohal, et 5-aastane või 5+5-aastane periood viiks mitmeaastase finantsraamistiku kestuse paremini kooskõlla institutsioonide ametiajaga, mis suurendaks demokraatlikku aruandluskohustust ja vastutust; tuletab meelde, et toimiva ja tõhusa mitmeaastase finantsraamistiku huvides tuleb 7-aastase perioodi jooksul tagada maksimaalne paindlikkus;

Vahehindamine

| 52. | toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku määruses on vaja sätestada vahekokkuvõte koos siduvat kalendrit sisaldava erimenetlusega, millega tagatakse parlamendi järgmise koosseisu täielik osalus; on seisukohal, et komisjon peaks esitama seadusandliku ettepaneku, mis teeks võimalikuks muudetud mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise õigeaegselt 2018. aasta eelarve menetlemise ajaks; rõhutab, et vahekokkuvõtte ei tohiks kahjustada investeeringute stabiilsust ja see peaks kaitsma toetuse saajad ning tagama pikaajalise planeerimise ja pikaajaliste investeeringute stabiilsuse; |
| --- | --- |

52.

toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku määruses on vaja sätestada vahekokkuvõte koos siduvat kalendrit sisaldava erimenetlusega, millega tagatakse parlamendi järgmise koosseisu täielik osalus; on seisukohal, et komisjon peaks esitama seadusandliku ettepaneku, mis teeks võimalikuks muudetud mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise õigeaegselt 2018. aasta eelarve menetlemise ajaks; rõhutab, et vahekokkuvõtte ei tohiks kahjustada investeeringute stabiilsust ja see peaks kaitsma toetuse saajad ning tagama pikaajalise planeerimise ja pikaajaliste investeeringute stabiilsuse;

Vaja on paindlikumat mitmeaastast finantsraamistikku

| 53. | on põhimõtteliselt veendunud, et muutuvad poliitilised ja majandusolud, samuti ettenägematud sündmused eeldavad mitmeaastase finantsraamistiku korrigeerimist seitsmeaastase perioodi jooksul; nõuab, et mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 peab võimaldama eelarve suuremat paindlikkust nii rubriikide siseselt kui ka nende vahel, samuti mitmeaastase finantsraamistiku eri aastate vahel, et tagada olemasolevate eelarvevahendite täielik ärakasutamine; |
| --- | --- |

53.

on põhimõtteliselt veendunud, et muutuvad poliitilised ja majandusolud, samuti ettenägematud sündmused eeldavad mitmeaastase finantsraamistiku korrigeerimist seitsmeaastase perioodi jooksul; nõuab, et mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 peab võimaldama eelarve suuremat paindlikkust nii rubriikide siseselt kui ka nende vahel, samuti mitmeaastase finantsraamistiku eri aastate vahel, et tagada olemasolevate eelarvevahendite täielik ärakasutamine;

| 54. | on seisukohal, et 5 % paindlikkus (alam)rubriikide ülemmäärade osas on vältimatu, et teha kohanemine uute asjaoludega võimalikuks üldsummat suurendamata ja ilma et oleks vaja mitmeaastast finantsraamistikku muuta; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et 5 % paindlikkus (alam)rubriikide ülemmäärade osas on vältimatu, et teha kohanemine uute asjaoludega võimalikuks üldsummat suurendamata ja ilma et oleks vaja mitmeaastast finantsraamistikku muuta;

| 55. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada õigusloomealast paindlikkust (võimalust mitte järgida etteantud summat kogu asjaomase programmi vältel) 5 %-lt 10 %-ni; |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada õigusloomealast paindlikkust (võimalust mitte järgida etteantud summat kogu asjaomase programmi vältel) 5 %-lt 10 %-ni;

| 56. | toonitab, et mitmeaastases finantsraamistikus kindlaks määratud ülemäärasid tuleb kõige paremal moel ära kasutada; teeb sellega seoses ettepaneku, et ühe aasta eelarves kulukohustuste assigneeringute ülemmäära raames kasutamata jäänud varu tuleks kanda üle järgmisse aastasse ja seda tuleks käsitada mitmeaastase finantsraamistiku üldvaruna, mida eelseisvatel aastatel eraldada eri rubriikidele vastavalt nende hinnangulistele vajadustele ja võtta kasutusele iga-aastase eelarvemenetluse raames; |
| --- | --- |

56.

toonitab, et mitmeaastases finantsraamistikus kindlaks määratud ülemäärasid tuleb kõige paremal moel ära kasutada; teeb sellega seoses ettepaneku, et ühe aasta eelarves kulukohustuste assigneeringute ülemmäära raames kasutamata jäänud varu tuleks kanda üle järgmisse aastasse ja seda tuleks käsitada mitmeaastase finantsraamistiku üldvaruna, mida eelseisvatel aastatel eraldada eri rubriikidele vastavalt nende hinnangulistele vajadustele ja võtta kasutusele iga-aastase eelarvemenetluse raames;

| 57. | toonitab samavõrra vajadust võtta kasutusele mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute üldvaru, mis võimaldaks maksete assigneeringute ülemmäärast üle jäänud varude kandmist järgmistesse aastatesse ja kasutuselevõtmist iga-aastase eelarvemenetluse raames; |
| --- | --- |

57.

toonitab samavõrra vajadust võtta kasutusele mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute üldvaru, mis võimaldaks maksete assigneeringute ülemmäärast üle jäänud varude kandmist järgmistesse aastatesse ja kasutuselevõtmist iga-aastase eelarvemenetluse raames;

| 58. | on väga mures praeguse täitmata kulukohustuste järjest suureneva summa pärast; nõuab ühist institutsioonidevahelist strateegiat, millega hoitakse täitmata kulukohustuste summa 2014.–2020. aasta finantsraamistikus kontrolli all, ning sel eesmärgil meetmete võtmist; innustab sellega seoses arutlema selle üle, kuidas tagada kogu mitmeaastase finantsraamistiku kestel maksete assigneeringute võrdsem jagunemine, et teha kõik mis võimalik, vältimaks ohtu, et ELi programmide elluviimises tekiksid finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked; |
| --- | --- |

58.

on väga mures praeguse täitmata kulukohustuste järjest suureneva summa pärast; nõuab ühist institutsioonidevahelist strateegiat, millega hoitakse täitmata kulukohustuste summa 2014.–2020. aasta finantsraamistikus kontrolli all, ning sel eesmärgil meetmete võtmist; innustab sellega seoses arutlema selle üle, kuidas tagada kogu mitmeaastase finantsraamistiku kestel maksete assigneeringute võrdsem jagunemine, et teha kõik mis võimalik, vältimaks ohtu, et ELi programmide elluviimises tekiksid finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked;

| 59. | märgib, et ELi eelarves tekib igal aastal ülejääk ja liikmesriikide makseid ELi eelarvesse vähendatakse selle summa võrra; peab samas kahetsusväärseks regulaarseid lineaarseid kärpeid, mida nõukogu tegi eelarveprojekti kantud, komisjoni poolt koostatud maksete assigneeringute eelarvestuses, ning vastuseisu, mida nõukogu on viimastel aastatel korduvalt osutanud sellise ELi eelarve esitamisele, kus oleks ette nähtud lisamaksed, mida komisjon eelarveaasta lõpus vajab ELi rahaliste kohustuste täitmiseks; on seisukohal, et sellise käitumise puhul ei ole tegemist hea eelarvetavaga, ning et kuigi tekkinud ülejäägil ei ole liikmesriikide üldisele puudujäägile mingit mõju, võiks see ELi aastaeelarvet oluliselt muuta; tuletab meelde, et institutsioonid on võtnud endale kohustuse finantsmäärust muuta ja näha selles ette võimalus kanda kasutamata assigneeringud ning eelarve saldo üle järgmisse aastasse; |
| --- | --- |

59.

märgib, et ELi eelarves tekib igal aastal ülejääk ja liikmesriikide makseid ELi eelarvesse vähendatakse selle summa võrra; peab samas kahetsusväärseks regulaarseid lineaarseid kärpeid, mida nõukogu tegi eelarveprojekti kantud, komisjoni poolt koostatud maksete assigneeringute eelarvestuses, ning vastuseisu, mida nõukogu on viimastel aastatel korduvalt osutanud sellise ELi eelarve esitamisele, kus oleks ette nähtud lisamaksed, mida komisjon eelarveaasta lõpus vajab ELi rahaliste kohustuste täitmiseks; on seisukohal, et sellise käitumise puhul ei ole tegemist hea eelarvetavaga, ning et kuigi tekkinud ülejäägil ei ole liikmesriikide üldisele puudujäägile mingit mõju, võiks see ELi aastaeelarvet oluliselt muuta; tuletab meelde, et institutsioonid on võtnud endale kohustuse finantsmäärust muuta ja näha selles ette võimalus kanda kasutamata assigneeringud ning eelarve saldo üle järgmisse aastasse;

| 60. | toetab kindlalt ettenägemata kulude varu, aga toonitab, et mõjususe eesmärgil ei tohiks selle kasutuselevõtmine tähendada ülemmäärade kohustuslikku tasaarvestamist ning selle peaks kinnitama nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

60.

toetab kindlalt ettenägemata kulude varu, aga toonitab, et mõjususe eesmärgil ei tohiks selle kasutuselevõtmine tähendada ülemmäärade kohustuslikku tasaarvestamist ning selle peaks kinnitama nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega;

| 61. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada paindlikkusinstrumendi rahastamispaketti ja iga-aastaste summade kasutamist aastani n+3; |
| --- | --- |

61.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada paindlikkusinstrumendi rahastamispaketti ja iga-aastaste summade kasutamist aastani n+3;

| 62. | rõhutab, et toetab igati komisjoni ettepanekut, mille kohaselt tuleks hädaabireserv, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja põllumajandussektori kriisiabireserv kanda - arvestades, et nende kasutamist ei ole võimalik kavandada - eelarvesse asjaomaste rubriikide ülemmäärasid ületavas summas; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et toetab igati komisjoni ettepanekut, mille kohaselt tuleks hädaabireserv, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja põllumajandussektori kriisiabireserv kanda - arvestades, et nende kasutamist ei ole võimalik kavandada - eelarvesse asjaomaste rubriikide ülemmäärasid ületavas summas;

| 63. | juhib tähelepanu lisandväärtusele, mis on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil (EGF) kui kriisi ajal kasutataval sekkumisvahendil, millega aidatakse töö kaotanutel uuesti tööturule siseneda; nõuab EGFi jätkamist ja parandamist pärast 2013. aastat instrumendina, millele kõigil töötajate kategooriatel oleks võrdsetel tingimustel juurdepääs; rõhutab samuti, et fondi tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb toetuste maksmine lihtsamaks ja kiiremaks muuta; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu lisandväärtusele, mis on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil (EGF) kui kriisi ajal kasutataval sekkumisvahendil, millega aidatakse töö kaotanutel uuesti tööturule siseneda; nõuab EGFi jätkamist ja parandamist pärast 2013. aastat instrumendina, millele kõigil töötajate kategooriatel oleks võrdsetel tingimustel juurdepääs; rõhutab samuti, et fondi tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb toetuste maksmine lihtsamaks ja kiiremaks muuta;

Eelarve ühtsus

| 64. | tuletab meelde, et ELi eelarve sisaldab kõiki tulusid ja kulusid, mis tulenevad ELi institutsioonide pädevuste raames tehtud otsustest, ning selles võetakse eraldi arvesse liidu rahastamistegevust laenuandmise ja -võtmise ning tagatiste kujul; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et ELi eelarve sisaldab kõiki tulusid ja kulusid, mis tulenevad ELi institutsioonide pädevuste raames tehtud otsustest, ning selles võetakse eraldi arvesse liidu rahastamistegevust laenuandmise ja -võtmise ning tagatiste kujul;

| 65. | nõuab, et komisjon ja nõukogu loetleksid eraldi lisas eelarvelised või finantskohustused, mille liit või teatavad liikmesriigid on võtnud, ja tagatised, mille liit või teatavad liikmesriigid on andnud Euroopa stabiilsusmehhanismide (Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ja Euroopa stabiilsusmehhanism) raames kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli lõikega 2, artikli 136 lõikega 3 ja artikliega 143, ning otsene kahepoolne finantsabi muudele liikmesriikidele või muud pangandusliiduga seotud projektid; |
| --- | --- |

65.

nõuab, et komisjon ja nõukogu loetleksid eraldi lisas eelarvelised või finantskohustused, mille liit või teatavad liikmesriigid on võtnud, ja tagatised, mille liit või teatavad liikmesriigid on andnud Euroopa stabiilsusmehhanismide (Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ja Euroopa stabiilsusmehhanism) raames kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli lõikega 2, artikli 136 lõikega 3 ja artikliega 143, ning otsene kahepoolne finantsabi muudele liikmesriikidele või muud pangandusliiduga seotud projektid;

| 66. | rõhutab, et kõik otsused, mis puudutavad majandus- ja rahaliidu tugevdamist, tuleks teha aluslepingute alusel ning selliste otsuste tegemisel peaksid osalema kõik asjaomased institutsioonid; rõhutab, et ühenduse meetodi eiramine ja valitsustevaheliste kokkulepete sagedasem sõlmimine ainult lõhestab ja nõrgestab Euroopa Liitu ja euroala; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et kõik otsused, mis puudutavad majandus- ja rahaliidu tugevdamist, tuleks teha aluslepingute alusel ning selliste otsuste tegemisel peaksid osalema kõik asjaomased institutsioonid; rõhutab, et ühenduse meetodi eiramine ja valitsustevaheliste kokkulepete sagedasem sõlmimine ainult lõhestab ja nõrgestab Euroopa Liitu ja euroala;

| 67. | väljendab kindlat veendumust, et euroala liikmesriikide mis tahes uus fiskaalsuutlikkus, mille eesmärk on parandada kohanemisvõimet konkreetsetele riikidele omaste asümmeetrilise mõjuga majanduslangustega ja teostada struktuurireforme ning mille fiskaaltoime jääb välja mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamisalast, tuleb töötada välja liidu raamistikus ja selle suhtes tuleb kohaldada nõuetekohast aruandekohustust olemasolevate institutsioonide kaudu; tuletab meelde, et aluslepingutes on sätestatud, et mis tahes uus eelarvealane suutlikkus peab olema osa ELi eelarvest, millega järgitakse eelarve ühtsuse põhimõtet; on ühtlasi seisukohal, et nähtavuse parandamiseks ja sellise uue eelarvealase suutlikkuse täiendavuse tagamiseks tuleks mitmeaastases finantsraamistikus luua uus erirubriik; on selle uue suutlikkuse rahastamiseks vahendite tagamise eesmärgil jõuliselt vastu kõigile katsetele kärpida mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas komisjoni ettepanekus sisalduvaid ülemmäärasid; |
| --- | --- |

67.

väljendab kindlat veendumust, et euroala liikmesriikide mis tahes uus fiskaalsuutlikkus, mille eesmärk on parandada kohanemisvõimet konkreetsetele riikidele omaste asümmeetrilise mõjuga majanduslangustega ja teostada struktuurireforme ning mille fiskaaltoime jääb välja mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamisalast, tuleb töötada välja liidu raamistikus ja selle suhtes tuleb kohaldada nõuetekohast aruandekohustust olemasolevate institutsioonide kaudu; tuletab meelde, et aluslepingutes on sätestatud, et mis tahes uus eelarvealane suutlikkus peab olema osa ELi eelarvest, millega järgitakse eelarve ühtsuse põhimõtet; on ühtlasi seisukohal, et nähtavuse parandamiseks ja sellise uue eelarvealase suutlikkuse täiendavuse tagamiseks tuleks mitmeaastases finantsraamistikus luua uus erirubriik; on selle uue suutlikkuse rahastamiseks vahendite tagamise eesmärgil jõuliselt vastu kõigile katsetele kärpida mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas komisjoni ettepanekus sisalduvaid ülemmäärasid;

| 68. | soovitab liikmesriikidel tungivalt võtta endale kindel kohustus kanda Euroopa Arengufond alates 2021. aastast ELi eelarvesse; märgib, et sellise muudatuse tõttu tuleks mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid märkimisväärselt tõsta; |
| --- | --- |

68.

soovitab liikmesriikidel tungivalt võtta endale kindel kohustus kanda Euroopa Arengufond alates 2021. aastast ELi eelarvesse; märgib, et sellise muudatuse tõttu tuleks mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid märkimisväärselt tõsta;

| 69. | kinnitab kavatsust korraldada edaspidi aastaeelarve projekti läbivaatamise raames eelarve tulude poolt puudutav konkreetne avalik arutelu ja hääletus; usub kindlalt, et nii jätkatakse pidevat arutelu liidu finantssüsteemi üle, ja mõistab täielikult, et praegu ei ole eelarvepädevatel institutsioonidel pädevust teha ettepanekuid muudatuste kohta eelarve tulude poolel; |
| --- | --- |

69.

kinnitab kavatsust korraldada edaspidi aastaeelarve projekti läbivaatamise raames eelarve tulude poolt puudutav konkreetne avalik arutelu ja hääletus; usub kindlalt, et nii jätkatakse pidevat arutelu liidu finantssüsteemi üle, ja mõistab täielikult, et praegu ei ole eelarvepädevatel institutsioonidel pädevust teha ettepanekuid muudatuste kohta eelarve tulude poolel;

Omavahendid

| 70. | on seisukohal, et rohkem kui aasta tagasi alanud uue mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimised toovad selgelt välja ummikseisu, mille põhjuseks on tõelise omavahendite süsteemi puudumine: nõukogu korraldab neid läbirääkimisi kahe vastaseisus oleva leeri vahel, mida ühelt poolt juhivad riigid, kes on ELi eelarve netomaksjad, ja teiselt poolt riigid, kes on ELi eelarve netosaajad, ja see toimub süsteemis, millega luuakse puhtalt raamatupidamise-põhine arusaamine nn õiglasest tulust, mis lõppkokkuvõttes seab mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppe sõlmimise sõltuvusse kokkuleppe saavutamisest pika erandite ja kompensatsioonide loetelu üle, mida käsitlevaid läbirääkimisi peetakse suletud uste taga ja mis ei ole Euroopa kodanikele mõistetavad; |
| --- | --- |

70.

on seisukohal, et rohkem kui aasta tagasi alanud uue mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimised toovad selgelt välja ummikseisu, mille põhjuseks on tõelise omavahendite süsteemi puudumine: nõukogu korraldab neid läbirääkimisi kahe vastaseisus oleva leeri vahel, mida ühelt poolt juhivad riigid, kes on ELi eelarve netomaksjad, ja teiselt poolt riigid, kes on ELi eelarve netosaajad, ja see toimub süsteemis, millega luuakse puhtalt raamatupidamise-põhine arusaamine nn õiglasest tulust, mis lõppkokkuvõttes seab mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppe sõlmimise sõltuvusse kokkuleppe saavutamisest pika erandite ja kompensatsioonide loetelu üle, mida käsitlevaid läbirääkimisi peetakse suletud uste taga ja mis ei ole Euroopa kodanikele mõistetavad;

| 71. | on kindlalt veendunud, et liidu eelarve rahastamisel tuleks pöörduda tagasi tõelise omavahendite süsteemi juurde, nagu on sätestatud Rooma lepingutes ja kõigis sellele järgnenud ELi lepingutes; kahetseb sügavalt asjaolu, et praegune süsteem, mille kohaselt suur enamik rahalistest vahenditest tuleb liikmesriikidelt, ei ole läbipaistev ega õiglane ning selle suhtes ei kohaldata parlamentaarset kontrolli ei Euroopa ega liikmesriikide tasandil; toonitab, et sellise süsteemiga rikutakse põhimõtteliselt aluslepingu teksti ja mõtet; |
| --- | --- |

71.

on kindlalt veendunud, et liidu eelarve rahastamisel tuleks pöörduda tagasi tõelise omavahendite süsteemi juurde, nagu on sätestatud Rooma lepingutes ja kõigis sellele järgnenud ELi lepingutes; kahetseb sügavalt asjaolu, et praegune süsteem, mille kohaselt suur enamik rahalistest vahenditest tuleb liikmesriikidelt, ei ole läbipaistev ega õiglane ning selle suhtes ei kohaldata parlamentaarset kontrolli ei Euroopa ega liikmesriikide tasandil; toonitab, et sellise süsteemiga rikutakse põhimõtteliselt aluslepingu teksti ja mõtet;

| 72. | juhib tähelepanu sellele, et omavahendite süsteemi ümberstruktureerimine iseenesest ei puuduta mitte ELi eelarve mahtu, vaid selle eesmärk on leida tõhusam vahendite valik ELi kokkulepitud poliitikavaldkondade ja eesmärkide rahastamiseks; toonitab, et uue süsteemi kasutuselevõtt ei suurendaks kodanike üldist maksukoormust, vaid vähendaks hoopis koormust riigikassadele; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu sellele, et omavahendite süsteemi ümberstruktureerimine iseenesest ei puuduta mitte ELi eelarve mahtu, vaid selle eesmärk on leida tõhusam vahendite valik ELi kokkulepitud poliitikavaldkondade ja eesmärkide rahastamiseks; toonitab, et uue süsteemi kasutuselevõtt ei suurendaks kodanike üldist maksukoormust, vaid vähendaks hoopis koormust riigikassadele;

| 73. | kinnitab oma 13. juuni 2012. aasta resolutsioonis väljendatud põhimõttelist seisukohta, et parlament ei ole valmis nõustuma järgmise mitmeaastase finantsraamistiku määrusega, kui ei saavutata poliitilist kokkulepet omavahendite süsteemi reformimise kohta kooskõlas komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekutega, sh komisjoni seadusandlikud ettepanekud tõeliste omavahendite kohta; on seisukohal, et reformi eesmärk peaks olema vähendada liikmesriikide kogurahvatulu põhiseid makseid ELi eelarvesse 2020. aastaks maksimaalselt 40 %-ni, aidates sellega kaasa liikmesriikide konsolideerimispüüdlustele; |
| --- | --- |

73.

kinnitab oma 13. juuni 2012. aasta resolutsioonis väljendatud põhimõttelist seisukohta, et parlament ei ole valmis nõustuma järgmise mitmeaastase finantsraamistiku määrusega, kui ei saavutata poliitilist kokkulepet omavahendite süsteemi reformimise kohta kooskõlas komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekutega, sh komisjoni seadusandlikud ettepanekud tõeliste omavahendite kohta; on seisukohal, et reformi eesmärk peaks olema vähendada liikmesriikide kogurahvatulu põhiseid makseid ELi eelarvesse 2020. aastaks maksimaalselt 40 %-ni, aidates sellega kaasa liikmesriikide konsolideerimispüüdlustele;

| 74. | on kindlalt seisukohal, et vajalik poliitiline kokkulepe peaks sisaldama järgmisi elemente:






  1) | ELi eelarve rahastamist tuleb põhjalikult reformida, et pöörduda tagasi tõelise, selge, lihtsa ja õiglase omavahendite süsteemi juurde, mis annaks tagatised otsustamise üle ja tagaks kõigile riigieelarvetele omase demokraatliku kontrolli; |
| --- | --- | --- |

74.

on kindlalt seisukohal, et vajalik poliitiline kokkulepe peaks sisaldama järgmisi elemente:

1)

ELi eelarve rahastamist tuleb põhjalikult reformida, et pöörduda tagasi tõelise, selge, lihtsa ja õiglase omavahendite süsteemi juurde, mis annaks tagatised otsustamise üle ja tagaks kõigile riigieelarvetele omase demokraatliku kontrolli;

| 2) | reformi tulemused peavad jõustuma komisjoni soovituse alusel aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku ajal; |
| --- | --- |

2)

reformi tulemused peavad jõustuma komisjoni soovituse alusel aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku ajal;

| 3) | komisjon peaks koheselt, kui vajalik künnis on saavutatud, reageerima mitme liikmesriigi esitatud ametlikule taotlusele kehtestada süvendatud koostöös finantstehingute maks; nõuab, et komisjoni seadusandlik ettepanek tuleb avaldada koos läbivaadatud ettepanekutega omavahendite paketi kohta, et tagada sellest maksust laekuvate tulude terviklik või osaline eraldamine ELi eelarvesse tõelise omavahendina, vähendades seeläbi seda maksu kohaldama hakkavate riikide osamakseid; |
| --- | --- |

3)

komisjon peaks koheselt, kui vajalik künnis on saavutatud, reageerima mitme liikmesriigi esitatud ametlikule taotlusele kehtestada süvendatud koostöös finantstehingute maks; nõuab, et komisjoni seadusandlik ettepanek tuleb avaldada koos läbivaadatud ettepanekutega omavahendite paketi kohta, et tagada sellest maksust laekuvate tulude terviklik või osaline eraldamine ELi eelarvesse tõelise omavahendina, vähendades seeläbi seda maksu kohaldama hakkavate riikide osamakseid;

| 4) | kokkulepe käibemaksu kui omavahendi reformimise ja selle rakendamisviiside kohta tuleb sõlmida koos mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva kokkuleppega; |
| --- | --- |

4)

kokkulepe käibemaksu kui omavahendi reformimise ja selle rakendamisviiside kohta tuleb sõlmida koos mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva kokkuleppega;

| 5) | uue süsteemi kasutuselevõtmisega tuleb kaotada senised tagasimaksed ja muud korrektsioonimehhanismid; mis tahes kompensatsiooni võib heaks kiita ainult komisjoni ettepaneku alusel, ajutiselt ja juhul, kui see on põhjendatud vaieldamatute objektiivsete majanduskriteeriumite põhjal; |
| --- | --- |

5)

uue süsteemi kasutuselevõtmisega tuleb kaotada senised tagasimaksed ja muud korrektsioonimehhanismid; mis tahes kompensatsiooni võib heaks kiita ainult komisjoni ettepaneku alusel, ajutiselt ja juhul, kui see on põhjendatud vaieldamatute objektiivsete majanduskriteeriumite põhjal;

| 6) | juhul kui uute omavahendite rakendamine ei vii liikmesriikide kogurahvatulupõhiste ELi eelarvesse tehtavate osamaksete olulise vähenemiseni, esitab komisjon täiendavad ettepanekud uute tõeliste omavahendite kasutuselevõtmise kohta; |
| --- | --- |

6)

juhul kui uute omavahendite rakendamine ei vii liikmesriikide kogurahvatulupõhiste ELi eelarvesse tehtavate osamaksete olulise vähenemiseni, esitab komisjon täiendavad ettepanekud uute tõeliste omavahendite kasutuselevõtmise kohta;

Institutsioonidevahelised läbirääkimised

| 75. | toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmine eeldab nii Euroopa Parlamendis kui nõukogus ranget häälteenamust, ja juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on kasutada täielikult ära artikli 312 lõike 5 sätteid, millega kehtestatakse institutsioonidele kohustus pidada läbirääkimisi kokkuleppe saavutamiseks teksti osas, millega parlament saab nõustuda; |
| --- | --- |

75.

toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmine eeldab nii Euroopa Parlamendis kui nõukogus ranget häälteenamust, ja juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on kasutada täielikult ära artikli 312 lõike 5 sätteid, millega kehtestatakse institutsioonidele kohustus pidada läbirääkimisi kokkuleppe saavutamiseks teksti osas, millega parlament saab nõustuda;

| 76. | toonitab, et see saab olema esimene kord, mil mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev määrus võetakse vastu uute Lissaboni lepingu sätete kohaselt, mis sisaldavad uut institutsioonidevahelise koostöö korda, milles on ühendatud tõhus otsustamine ja vastavate õigustega arvestamine; avaldab sellega seoses heameelt eesistujariikide Ungari, Poola, Taani ja Küprose meetmete üle alustada struktureeritud kõnelusi ja vahetada Euroopa Parlamendiga korrapäraselt teavet; |
| --- | --- |

76.

toonitab, et see saab olema esimene kord, mil mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev määrus võetakse vastu uute Lissaboni lepingu sätete kohaselt, mis sisaldavad uut institutsioonidevahelise koostöö korda, milles on ühendatud tõhus otsustamine ja vastavate õigustega arvestamine; avaldab sellega seoses heameelt eesistujariikide Ungari, Poola, Taani ja Küprose meetmete üle alustada struktureeritud kõnelusi ja vahetada Euroopa Parlamendiga korrapäraselt teavet;

| 77. | väljendab valmisolekut alustada nõukoguga põhjalikke arutelusid nii mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse kui ka institutsioonidevahelise kokkuleppe üle ja palub, et nõukogu tugevdaks kontakte kõigil tasanditel, pidades silmas Euroopa Ülemkogu 22.–23. novembri 2012. aasta kohtumist; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku kohta tuleb lõplik kokkulepe saavutada võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

77.

väljendab valmisolekut alustada nõukoguga põhjalikke arutelusid nii mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse kui ka institutsioonidevahelise kokkuleppe üle ja palub, et nõukogu tugevdaks kontakte kõigil tasanditel, pidades silmas Euroopa Ülemkogu 22.–23. novembri 2012. aasta kohtumist; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku kohta tuleb lõplik kokkulepe saavutada võimalikult kiiresti;

| 78. | märgib, et Euroopa Ülemkogu tasandil saavutatav mis tahes poliitiline kokkulepe ei ole midagi enamat kui nõukogule antav volitus läbirääkimiste pidamiseks; kordab, et pärast poliitilise kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ülemkogul peavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel toimuma täiemahulised läbirääkimised, misjärel nõukogu esitab parlamendilt nõusoleku saamiseks oma ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku kohta; |
| --- | --- |

78.

märgib, et Euroopa Ülemkogu tasandil saavutatav mis tahes poliitiline kokkulepe ei ole midagi enamat kui nõukogule antav volitus läbirääkimiste pidamiseks; kordab, et pärast poliitilise kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ülemkogul peavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel toimuma täiemahulised läbirääkimised, misjärel nõukogu esitab parlamendilt nõusoleku saamiseks oma ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku kohta;

| 79. | kordab, et ELi toimimise lepingu kohaselt on Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandlikud organid ja Euroopa Ülemkogul seda ülesannet ei ole; toonitab, et läbirääkimised mitmeaastaseid programme puudutavate seadusandlike ettepanekute üle toimuvad seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

79.

kordab, et ELi toimimise lepingu kohaselt on Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandlikud organid ja Euroopa Ülemkogul seda ülesannet ei ole; toonitab, et läbirääkimised mitmeaastaseid programme puudutavate seadusandlike ettepanekute üle toimuvad seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| 80. | nõuab mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja sellega seotud mitmeaastaste programmide läbirääkimistele kvalitatiivset lähenemist; toonitab, et neid tuleb käsitleda paketina, ja kinnitab põhimõtet, et midagi ei lepita kokku enne, kui kõiges on kokkuleppele jõutud; |
| --- | --- |

80.

nõuab mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse ja sellega seotud mitmeaastaste programmide läbirääkimistele kvalitatiivset lähenemist; toonitab, et neid tuleb käsitleda paketina, ja kinnitab põhimõtet, et midagi ei lepita kokku enne, kui kõiges on kokkuleppele jõutud;

| 81. | rõhutab vaheraportile lisatud Europa Parlamendi komisjonide arvamuste tähtsust, sest need täiendavad käesolevas resolutsioonis toodud mitmeaastase finantsraammistiku / institutsioonidevahelise kokkuleppe alaste läbirääkimiste juhiseid ning annavad kasulikku nõuandeid ja lisavad üksikasju; rõhutab, et nimetatud arvamustes sisalduvad poliitilised soovitused peaksid mitmeaastaste programmide üle peetavateks läbirääkimisteks ainest andma; kordab sellega seoses, et on kindlalt veendunud, et mitmeaastase finantsraamistikuga seotud seadusandliku erimenetluse käigus ei tohiks tegeleda küsimustega, mis tuleb lahendada seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

81.

rõhutab vaheraportile lisatud Europa Parlamendi komisjonide arvamuste tähtsust, sest need täiendavad käesolevas resolutsioonis toodud mitmeaastase finantsraammistiku / institutsioonidevahelise kokkuleppe alaste läbirääkimiste juhiseid ning annavad kasulikku nõuandeid ja lisavad üksikasju; rõhutab, et nimetatud arvamustes sisalduvad poliitilised soovitused peaksid mitmeaastaste programmide üle peetavateks läbirääkimisteks ainest andma; kordab sellega seoses, et on kindlalt veendunud, et mitmeaastase finantsraamistikuga seotud seadusandliku erimenetluse käigus ei tohiks tegeleda küsimustega, mis tuleb lahendada seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| 82. | juhib nõukogu tähelepanu lisatud töödokumendile, kus on välja toodud muudatused, mis on tehtud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ning ettepaneku kohta sõlmida institutsioonivaheline kokkulepe eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta; märgib, et sõltuvalt mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste kulgemisest võib juhtuda, et peetakse vajalikuks teha täiendavaid muudatusi; juhib tähelepanu sellele, et instutsioonidevahelise kokkuleppe finaliseerimine saab toimuda alles pärast mitmeaasta finantsraamistiku menetlemise lõppu; |
| --- | --- |

82.

juhib nõukogu tähelepanu lisatud töödokumendile, kus on välja toodud muudatused, mis on tehtud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ning ettepaneku kohta sõlmida institutsioonivaheline kokkulepe eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta; märgib, et sõltuvalt mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste kulgemisest võib juhtuda, et peetakse vajalikuks teha täiendavaid muudatusi; juhib tähelepanu sellele, et instutsioonidevahelise kokkuleppe finaliseerimine saab toimuda alles pärast mitmeaasta finantsraamistiku menetlemise lõppu;

| 83. | juhib lõpetuseks tähelepanu sellele, et kui mitmeaastast finantsraamistikku ei ole 2013. aasta lõpuks vastu võetud, pikendatakse ülemmäärasid ja teisi 2013. aastale vastavaid sätteid nii kauaks, kuni uus mitmeaastane finantsraamistik vastu võetakse; annab teada, et sellisel juhul oleks Euroopa Parlament valmis jõudma nõukogu ja komisjoniga kiirele kokkuleppele mitmeaastase finantsraamistiku sisemise struktuuri korrigeerimiseks vastavalt uutele poliitilistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

83.

juhib lõpetuseks tähelepanu sellele, et kui mitmeaastast finantsraamistikku ei ole 2013. aasta lõpuks vastu võetud, pikendatakse ülemmäärasid ja teisi 2013. aastale vastavaid sätteid nii kauaks, kuni uus mitmeaastane finantsraamistik vastu võetakse; annab teada, et sellisel juhul oleks Euroopa Parlament valmis jõudma nõukogu ja komisjoniga kiirele kokkuleppele mitmeaastase finantsraamistiku sisemise struktuuri korrigeerimiseks vastavalt uutele poliitilistele prioriteetidele;

*

* *

| 84. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele. |
| --- | --- |

84.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele.

---

(1)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 214.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0245.

(4)  (COM(2010)0700).

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0404.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/13

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Ühised viisapiirangud Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele

P7_TA(2012)0369

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta soovitus nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (2012/2142(INI))

2014/C 68 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 215, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 215,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitasid Guy Verhofstadt ja Kristiina Ojuland fraktsiooni ALDE nimel (B7-0196/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitasid Guy Verhofstadt ja Kristiina Ojuland fraktsiooni ALDE nimel (B7-0196/2012),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (1),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (2);

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni eelseisva 15. detsembri 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise ning 4. detsembril 2011 toimunud riigiduuma valimiste tulemuste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni eelseisva 15. detsembri 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise ning 4. detsembril 2011 toimunud riigiduuma valimiste tulemuste kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta soovitust nõukogule kooskõlastatud poliitika väljatöötamise kohta seoses režiimidega, mille suhtes kohaldatakse ELi piiravaid meetmeid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta soovitust nõukogule kooskõlastatud poliitika väljatöötamise kohta seoses režiimidega, mille suhtes kohaldatakse ELi piiravaid meetmeid (4),

| — | võttes arvesse USA senati väliskomisjonis 26. juunil 2012 vastu võetud „Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act’i”, milles taotletakse viisakeelu kehtestamist Venemaa ametnikele, kes olid väidetavalt osalised Sergei Magnitski kinnipidamises, väärkohtlemises ja surmas, ning nende isikute varade külmutamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA senati väliskomisjonis 26. juunil 2012 vastu võetud „Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act’i”, milles taotletakse viisakeelu kehtestamist Venemaa ametnikele, kes olid väidetavalt osalised Sergei Magnitski kinnipidamises, väärkohtlemises ja surmas, ning nende isikute varade külmutamist,

| — | võttes arvesse OSCE Parlamentaarse Assamblee 2012. aasta istungjärgule esitatud resolutsiooni projekti õigusriigi põhimõtete kohta Venemaal ja Sergei Magnitski juhtumi kohta, milles kutsutakse riikide parlamente üles astuma samme viisasanktsioonide kehtestamiseks ja varade külmutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE Parlamentaarse Assamblee 2012. aasta istungjärgule esitatud resolutsiooni projekti õigusriigi põhimõtete kohta Venemaal ja Sergei Magnitski juhtumi kohta, milles kutsutakse riikide parlamente üles astuma samme viisasanktsioonide kehtestamiseks ja varade külmutamiseks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0285/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0285/2012),

| A. | arvestades, et Sergei Magnitski vahistamine, kinnipidamistingimused ja surm vangistuses on hästi dokumenteeritud ja tähelepanuväärne juhtum, mis näitab põhiliste inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Sergei Magnitski vahistamine, kinnipidamistingimused ja surm vangistuses on hästi dokumenteeritud ja tähelepanuväärne juhtum, mis näitab põhiliste inimõiguste rikkumist;

| B. | arvestades, et postuumne kohtumõistmine Sergei Magnitski üle on vastuolus rahvusvaheliste ja riiklike õigusnormidega ning näitab selgelt Venemaa kriminaalõigussüsteemi puudulikku toimimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et postuumne kohtumõistmine Sergei Magnitski üle on vastuolus rahvusvaheliste ja riiklike õigusnormidega ning näitab selgelt Venemaa kriminaalõigussüsteemi puudulikku toimimist;

| C. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liikmena on Venemaa võtnud kohustuse täielikult järgida põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet, ning arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal oma põhiseaduslikku ja õiguskorda ajakohastada ning sellest korrast kinni pidada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liikmena on Venemaa võtnud kohustuse täielikult järgida põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet, ning arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal oma põhiseaduslikku ja õiguskorda ajakohastada ning sellest korrast kinni pidada;

| D. | arvestades, et kuigi Venemaa presidendi inimõiguste nõukogu korraldatud uurimise 2011. aastal avaldatud järelduste kohaselt oli Sergei Magnitski vahistamine, kinnipidamine ja õiguskaitsest ilmajätmine ebaseaduslik, on nende asjade uurimine takerdunud, ametiisikud, kes olid nendesse asjadesse segatud, on vastutusest vabastatud ja neid on pärast Magnitski surma pandud koguni tema juhtumiga tegelema; arvestades, et ametivõimude selline käitumine näitab Magnitski kohtuliku jälitamise poliitilist iseloomu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuigi Venemaa presidendi inimõiguste nõukogu korraldatud uurimise 2011. aastal avaldatud järelduste kohaselt oli Sergei Magnitski vahistamine, kinnipidamine ja õiguskaitsest ilmajätmine ebaseaduslik, on nende asjade uurimine takerdunud, ametiisikud, kes olid nendesse asjadesse segatud, on vastutusest vabastatud ja neid on pärast Magnitski surma pandud koguni tema juhtumiga tegelema; arvestades, et ametivõimude selline käitumine näitab Magnitski kohtuliku jälitamise poliitilist iseloomu;

| E. | arvestades, et Euroopa Liit on nõudnud Venemaa ametivõimudelt eri tasandi kohtumistel (alates regulaarsetest inimõigustealastest konsultatsioonidest kuni tippkohtumisteni) korduvalt, et nad viiksid läbi selle erilise ja hästi dokumenteeritud juhtumi põhjaliku ja erapooletu uurimise ning teeksid lõpu praegusele karistamatuse õhkkonnale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liit on nõudnud Venemaa ametivõimudelt eri tasandi kohtumistel (alates regulaarsetest inimõigustealastest konsultatsioonidest kuni tippkohtumisteni) korduvalt, et nad viiksid läbi selle erilise ja hästi dokumenteeritud juhtumi põhjaliku ja erapooletu uurimise ning teeksid lõpu praegusele karistamatuse õhkkonnale;

| F. | arvestades, et Sergei Magnitski juhtum on ainult üks, kuid kõige silmatorkavam ja hästi dokumenteeritud juhtum paljudest võimu kuritarvitamise juhtumitest Venemaa õiguskaitseasutustes, kus rikutakse tõsiselt õigusriigi põhimõtet; arvestades, et on veel terve hulk teisi juhtumeid, mille puhul on süsteemselt kasutatud majanduskuritegusid ja väidetavat korruptsiooni ettekäändena ärikonkurentide või poliitiliste rivaalide kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Sergei Magnitski juhtum on ainult üks, kuid kõige silmatorkavam ja hästi dokumenteeritud juhtum paljudest võimu kuritarvitamise juhtumitest Venemaa õiguskaitseasutustes, kus rikutakse tõsiselt õigusriigi põhimõtet; arvestades, et on veel terve hulk teisi juhtumeid, mille puhul on süsteemselt kasutatud majanduskuritegusid ja väidetavat korruptsiooni ettekäändena ärikonkurentide või poliitiliste rivaalide kõrvaldamiseks;

| G. | arvestades, et viisapiirangud ja teised piiravad meetmed ei ole iseenesest tavapärased õiguslikud sanktsioonid, vaid ELi muret väljendav poliitiline märguanne laiemale sihtrühmale, ning sellisena jäävad need piirangud välispoliitikas vajalikuks ja õiguspäraseks vahendiks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viisapiirangud ja teised piiravad meetmed ei ole iseenesest tavapärased õiguslikud sanktsioonid, vaid ELi muret väljendav poliitiline märguanne laiemale sihtrühmale, ning sellisena jäävad need piirangud välispoliitikas vajalikuks ja õiguspäraseks vahendiks;

| H. | arvestades, et Magnitski juhtumiga seotud ELi sanktsioonid võivad sundida Venemaa ametivõime tegema tõelisi ja uusi jõupingutusi, et käsitleda konkreetsemalt ja veenvamalt Venemaa õigusriigi põhimõtte ja karistamatuse õhkkonna küsimusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Magnitski juhtumiga seotud ELi sanktsioonid võivad sundida Venemaa ametivõime tegema tõelisi ja uusi jõupingutusi, et käsitleda konkreetsemalt ja veenvamalt Venemaa õigusriigi põhimõtte ja karistamatuse õhkkonna küsimusi;

| I. | arvestades, et mitme ELi liikmesriigi (teiste hulgas Madalmaade, Ühendkuningriigi, Rootsi ja Poola) parlamendid on juba vastu võtnud resolutsioonid, milles nõuavad tungivalt, et valitsused kehtestaksid seoses Magnitski juhtumiga sanktsioonid, ning mitme teise liikmesriigi (näiteks Portugali, Prantsusmaa, Hispaania ja Läti) parlamendid valmistavad selliseid resolutsioone ette; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitme ELi liikmesriigi (teiste hulgas Madalmaade, Ühendkuningriigi, Rootsi ja Poola) parlamendid on juba vastu võtnud resolutsioonid, milles nõuavad tungivalt, et valitsused kehtestaksid seoses Magnitski juhtumiga sanktsioonid, ning mitme teise liikmesriigi (näiteks Portugali, Prantsusmaa, Hispaania ja Läti) parlamendid valmistavad selliseid resolutsioone ette;

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | koostada ELi ühisnimekiri nende ametnike kohta, kes on vastutavad Sergei Magnitski surma, sellele järgnenud kohtuliku kinnimätsimise ning Magnitski ema ja lese üha jätkuva tagakiusamise eest; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

koostada ELi ühisnimekiri nende ametnike kohta, kes on vastutavad Sergei Magnitski surma, sellele järgnenud kohtuliku kinnimätsimise ning Magnitski ema ja lese üha jätkuva tagakiusamise eest;

| b) | kehtestada nendele ametnikele viisakeeld ja rakendada seda kogu ELis ning külmutada kõik finantsvarad, mida need ametnikud või nende lähimad pereliikmed Euroopa Liidus hoiustavad; |
| --- | --- |

b)

kehtestada nendele ametnikele viisakeeld ja rakendada seda kogu ELis ning külmutada kõik finantsvarad, mida need ametnikud või nende lähimad pereliikmed Euroopa Liidus hoiustavad;

| c) | kutsuda Venemaad üles korraldama usaldusväärne ja sõltumatu uurimine, mis hõlmaks selle traagilise juhtumi kõiki asjaolusid, ning andma kõik vastutavad isikud kohtu alla; |
| --- | --- |

c)

kutsuda Venemaad üles korraldama usaldusväärne ja sõltumatu uurimine, mis hõlmaks selle traagilise juhtumi kõiki asjaolusid, ning andma kõik vastutavad isikud kohtu alla;

| d) | nõuda tungivalt, et Venemaa ametivõimud teeksid lõpu lokkavale korruptsioonile ning reformiksid õigussüsteemi ja viiksid selle vastavusse rahvusvaheliste standarditega, luues sõltumatu, õiglase ja läbipaistva süsteemi, mida ei saa üheski olukorras poliitiliselt ära kasutada; |
| --- | --- |

d)

nõuda tungivalt, et Venemaa ametivõimud teeksid lõpu lokkavale korruptsioonile ning reformiksid õigussüsteemi ja viiksid selle vastavusse rahvusvaheliste standarditega, luues sõltumatu, õiglase ja läbipaistva süsteemi, mida ei saa üheski olukorras poliitiliselt ära kasutada;

| e) | tõstatada kahepoolsetel kohtumistel Venemaa ametivõimudega see küsimus ning ka ähvarduste ja karistamatuse küsimus inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja juristidega seotud juhtumite puhul otsustavamal, resoluutsemal ja rohkem tulemustele orienteeritud viisil; |
| --- | --- |

e)

tõstatada kahepoolsetel kohtumistel Venemaa ametivõimudega see küsimus ning ka ähvarduste ja karistamatuse küsimus inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja juristidega seotud juhtumite puhul otsustavamal, resoluutsemal ja rohkem tulemustele orienteeritud viisil;

| 2. | kutsub nõukogu üles võtma järjekindla ja ennetava hoiaku teiste raskete inimõiguste rikkumise juhtumite suhtes Venemaal, tuginedes hästi dokumenteeritud, korduvatele ja sõltumatutele allikatele ning veenvatele tõendusmaterjalidele, ning rakendama õiguserikkujate suhtes viimase abinõuna samalaadseid piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles võtma järjekindla ja ennetava hoiaku teiste raskete inimõiguste rikkumise juhtumite suhtes Venemaal, tuginedes hästi dokumenteeritud, korduvatele ja sõltumatutele allikatele ning veenvatele tõendusmaterjalidele, ning rakendama õiguserikkujate suhtes viimase abinõuna samalaadseid piiravaid meetmeid;

| 3. | rõhutab, et ELi ja Venemaa suhete ning kahe poole vahelise stabiilse ja usaldusväärse partnerluse peamine eeltingimus on jätkuvalt Venemaa ametivõimude pühendumine põhiväärtustele, nagu õigusriigi põhimõte ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi ja Venemaa suhete ning kahe poole vahelise stabiilse ja usaldusväärse partnerluse peamine eeltingimus on jätkuvalt Venemaa ametivõimude pühendumine põhiväärtustele, nagu õigusriigi põhimõte ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikidele ning Venemaa Riigiduumale ja Venemaa Föderatsiooni valitsusele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikidele ning Venemaa Riigiduumale ja Venemaa Föderatsiooni valitsusele.

---

(1)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 37.

(2)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 81.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0575.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0018.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/15

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamine

P7_TA(2012)0370

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (2012/2005(INI))

2014/C 68 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta: aeg ellu viia (COM(2011)0731), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta: aeg ellu viia (COM(2011)0731),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ühtse Euroopa taeva tehnoloogiasamba SESAR kasutuselevõtmise juhtimiskorra ja stimuleerivate meetmete kohta (COM(2011)0923), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ühtse Euroopa taeva tehnoloogiasamba SESAR kasutuselevõtmise juhtimiskorra ja stimuleerivate meetmete kohta (COM(2011)0923),

| — | võttes arvesse valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0254/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0254/2012),

| A. | arvestades, et ühtse Euroopa taeva rakendamisel on tehtud juba palju edusamme; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtse Euroopa taeva rakendamisel on tehtud juba palju edusamme;

| B. | arvestades, et 2012. aasta on ühtse Euroopa taeva rakendamise jaoks eelduste kohaselt pöördeline aasta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2012. aasta on ühtse Euroopa taeva rakendamise jaoks eelduste kohaselt pöördeline aasta;

| C. | arvestades, et ühtse Euroopa taeva väljakujundamisega kaasnevad märkimisväärsed majandus-, ohutus- ja keskkonnaalased säästud, kuna sellega luuakse Euroopas säästvam lennundussektor ja tõhusam lennuliikluse juhtimissüsteem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtse Euroopa taeva väljakujundamisega kaasnevad märkimisväärsed majandus-, ohutus- ja keskkonnaalased säästud, kuna sellega luuakse Euroopas säästvam lennundussektor ja tõhusam lennuliikluse juhtimissüsteem;

| D. | arvestades, et lennuliikluse maht kasvab pidevalt, mistõttu jääb läbilaskevõimest vajaka ning see põhjustab reisijate jaoks rohkem viivitusi, mõjutades samal ajal ka lennuettevõtjate kasvukavasid; arvestades, et Euroopa õhuruum on üks kõige tihedama lennuliiklusega õhuruume maailmas, ning arvestades, et ELi lennujaamu kasutab enam kui 750 miljonit reisijat, kusjuures see arv eeldatavasti kahekordistub aastaks 2030; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lennuliikluse maht kasvab pidevalt, mistõttu jääb läbilaskevõimest vajaka ning see põhjustab reisijate jaoks rohkem viivitusi, mõjutades samal ajal ka lennuettevõtjate kasvukavasid; arvestades, et Euroopa õhuruum on üks kõige tihedama lennuliiklusega õhuruume maailmas, ning arvestades, et ELi lennujaamu kasutab enam kui 750 miljonit reisijat, kusjuures see arv eeldatavasti kahekordistub aastaks 2030;

| E. | arvestades, et ühtse Euroopa taeva edukus sõltub ühtsest lähenemisviisist, mille terviklikku rakendamist ei tohi ohustada üksikud liikmesriigid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühtse Euroopa taeva edukus sõltub ühtsest lähenemisviisist, mille terviklikku rakendamist ei tohi ohustada üksikud liikmesriigid;

| F. | arvestades, et 4. detsembriks 2012 peaks funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamine olema lõpetatud, kuid viimastest aruannetest nähtub, et ühtse Euroopa taeva õigusaktide sellekohaste sätete täitmist ei suudeta veel kaugeltki saavutada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 4. detsembriks 2012 peaks funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamine olema lõpetatud, kuid viimastest aruannetest nähtub, et ühtse Euroopa taeva õigusaktide sellekohaste sätete täitmist ei suudeta veel kaugeltki saavutada;

| G. | arvestades, et vastavalt määruse (EL) nr 691/2010 artikli 13 lõikele 3 peaks komisjon esitama neli kuud pärast liikmesriikide tulemuslikkuse kavade kättesaamist soovituse võtta vastu muudetud tulemuseesmärgid, mis on suunatud nendele liikmesriikidele, kes ei ole veel saavutanud kogu ELi hõlmavaid eesmärke; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt määruse (EL) nr 691/2010 artikli 13 lõikele 3 peaks komisjon esitama neli kuud pärast liikmesriikide tulemuslikkuse kavade kättesaamist soovituse võtta vastu muudetud tulemuseesmärgid, mis on suunatud nendele liikmesriikidele, kes ei ole veel saavutanud kogu ELi hõlmavaid eesmärke;

| H. | arvestades, et praegu peegeldavad lennujuhtimise teenuseid pakkuvad riiklikud aeronavigatsiooniteenuse osutajad Euroopa killustunud poliitgeograafiat, kuid see põhjustab kahjuks ebatõhusust ja ülekoormust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praegu peegeldavad lennujuhtimise teenuseid pakkuvad riiklikud aeronavigatsiooniteenuse osutajad Euroopa killustunud poliitgeograafiat, kuid see põhjustab kahjuks ebatõhusust ja ülekoormust;

| I. | arvestades, et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamise lõpuleviimiseks on vaja võtta meetmeid, et saavutada Euroopa lennuohutuse alased eesmärgid ning parandada seeläbi kehtivaid norme ja tagada üldsusele ühtlaselt kõrge ohutustase; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamise lõpuleviimiseks on vaja võtta meetmeid, et saavutada Euroopa lennuohutuse alased eesmärgid ning parandada seeläbi kehtivaid norme ja tagada üldsusele ühtlaselt kõrge ohutustase;

| J. | arvestades, et muude programmidega nagu Galileo ja ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS) edenetakse kiiresti; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et muude programmidega nagu Galileo ja ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS) edenetakse kiiresti;

| K. | arvestades, et vajalikus rahastamises ja finantsraamistikus tuleks kokku leppida võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vajalikus rahastamises ja finantsraamistikus tuleks kokku leppida võimalikult kiiresti;

Ajaline raamistik

| 1. | tunnistab ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel esinevaid piiranguid; on sellegipoolest seisukohal, et seniseid saavutusi tuleb märkimisväärselt suurendada ning et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamiseks tuleb kehtestada siduvad tähtajad, võttes arvesse ka ärilisi kaalutlusi; |
| --- | --- |

1.

tunnistab ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel esinevaid piiranguid; on sellegipoolest seisukohal, et seniseid saavutusi tuleb märkimisväärselt suurendada ning et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamiseks tuleb kehtestada siduvad tähtajad, võttes arvesse ka ärilisi kaalutlusi;

| 2. | toonitab vajadust ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisega ning eelkõige aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kavadega kiiresti edasi liikuda ja neid edendada; |
| --- | --- |

2.

toonitab vajadust ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisega ning eelkõige aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kavadega kiiresti edasi liikuda ja neid edendada;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et ees on kasutuselevõtu kriitiline etapp ning sellega tuleb tegeleda õigeaegselt, sünkroniseeritult ja koordineeritult; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et ees on kasutuselevõtu kriitiline etapp ning sellega tuleb tegeleda õigeaegselt, sünkroniseeritult ja koordineeritult;

| 4. | hoiatab, et lennuliikluse kasv tähendab seda, et Euroopa õhuruum läheneb kiiresti oma maksimaalsele läbilaskevõimele ning et selle probleemiga tuleb viivitamatult tegeleda, et tagada Euroopa üldsusele kvaliteetsed lennutransporditeenused ning mitte suurendada keskkonnale ja kliimale avaldatavat mõju; |
| --- | --- |

4.

hoiatab, et lennuliikluse kasv tähendab seda, et Euroopa õhuruum läheneb kiiresti oma maksimaalsele läbilaskevõimele ning et selle probleemiga tuleb viivitamatult tegeleda, et tagada Euroopa üldsusele kvaliteetsed lennutransporditeenused ning mitte suurendada keskkonnale ja kliimale avaldatavat mõju;

| 5. | rõhutab kui oluline roll on lennujaamadel Euroopa võrgu sisenemis- ja väljumispunktidena; nõuab, et neid (sh piirkondlikke lennujaamu, kuna ka nemad aitavad leevendada võrgu ülekoormust ja suurendada läbilaskevõimet) võetaks ühtse Euroopa taeva väljatöötamisel täielikult arvesse; |
| --- | --- |

5.

rõhutab kui oluline roll on lennujaamadel Euroopa võrgu sisenemis- ja väljumispunktidena; nõuab, et neid (sh piirkondlikke lennujaamu, kuna ka nemad aitavad leevendada võrgu ülekoormust ja suurendada läbilaskevõimet) võetaks ühtse Euroopa taeva väljatöötamisel täielikult arvesse;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühtset Euroopa taevast käsitlevaid õigusakte on vaja äärmiselt kiiresti edukalt rakendada, et vältida üha suurematest liiklusvoogudest ja vananenud tehnoloogiast tingitud veelgi suuremat ülekoormust, samuti on vaja tagada Euroopa lennuohutust käsitlevate sätete suurem ühtsus; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühtset Euroopa taevast käsitlevaid õigusakte on vaja äärmiselt kiiresti edukalt rakendada, et vältida üha suurematest liiklusvoogudest ja vananenud tehnoloogiast tingitud veelgi suuremat ülekoormust, samuti on vaja tagada Euroopa lennuohutust käsitlevate sätete suurem ühtsus;

| 7. | märgib, et ohutusalaste ja tegevusega seotud tingimuste ühtlaselt kõrge taseme säilitamine muutub Euroopas üha keerulisemaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon täpsustaksid Euroopa asjaomaste ametiasutuste ülesanded, et tagada usaldusväärsete ja läbipaistvate rahvusvaheliste lennuohutusstandardite säilitamine; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ohutusalaste ja tegevusega seotud tingimuste ühtlaselt kõrge taseme säilitamine muutub Euroopas üha keerulisemaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon täpsustaksid Euroopa asjaomaste ametiasutuste ülesanded, et tagada usaldusväärsete ja läbipaistvate rahvusvaheliste lennuohutusstandardite säilitamine;

| 8. | tuletab meelde vajadust muuta Euroopa õhuruum võimalikult tõhusaks ning mitte üksnes majandusliku kasu vaatenurgast, vaid ka keskkonna-, energia- ja sotsiaalse kasu, sh lennureisijate seisukohast; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde vajadust muuta Euroopa õhuruum võimalikult tõhusaks ning mitte üksnes majandusliku kasu vaatenurgast, vaid ka keskkonna-, energia- ja sotsiaalse kasu, sh lennureisijate seisukohast;

| 9. | toonitab, et kõnealust teemat käsitlevas kõige hilisemas komisjoni teatises esitatud hinnangute põhjal võib Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) tehnoloogia täielikul ja õigeaegsel kasutuselevõtul olla ajavahemikus 2013–2030 27 liikmesriigiga ELi SKP-le 419 miljardi euro suurune kumulatiivne mõju ning see võib kaasa tuua 328 000 töökoha otsese või kaudse loomise ja CO2-heite vähenemise puhtal kujul ligikaudu 50 miljoni tonni võrra; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et kõnealust teemat käsitlevas kõige hilisemas komisjoni teatises esitatud hinnangute põhjal võib Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) tehnoloogia täielikul ja õigeaegsel kasutuselevõtul olla ajavahemikus 2013–2030 27 liikmesriigiga ELi SKP-le 419 miljardi euro suurune kumulatiivne mõju ning see võib kaasa tuua 328 000 töökoha otsese või kaudse loomise ja CO2-heite vähenemise puhtal kujul ligikaudu 50 miljoni tonni võrra;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni hinnangul mõjutab SESARi õigeaegne kasutuselevõtt positiivselt ka reisijaid, kuna lennuajad lühenevad keskmiselt 10 % (või 9 minutit), lendude tühistamised ja hilinemised vähenevad 50 % ning lennupiletite hinnad võivad langeda; rõhutab siiski, et kui SESARi kasutuselevõtt peaks 10 aastat edasi lükkuma, oleks selle üldine mõju katastroofiline, kuna see tähendaks ELi SKP jaoks 268 miljardi euro võrra väiksemat kumulatiivset kasumit, uusi töökohti loodaks 190 000 võrra vähem ning CO2-heidet suudetaks kokku hoida 55 miljonit tonni vähem; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni hinnangul mõjutab SESARi õigeaegne kasutuselevõtt positiivselt ka reisijaid, kuna lennuajad lühenevad keskmiselt 10 % (või 9 minutit), lendude tühistamised ja hilinemised vähenevad 50 % ning lennupiletite hinnad võivad langeda; rõhutab siiski, et kui SESARi kasutuselevõtt peaks 10 aastat edasi lükkuma, oleks selle üldine mõju katastroofiline, kuna see tähendaks ELi SKP jaoks 268 miljardi euro võrra väiksemat kumulatiivset kasumit, uusi töökohti loodaks 190 000 võrra vähem ning CO2-heidet suudetaks kokku hoida 55 miljonit tonni vähem;

| 11. | märgib, et muud olulised riigid ja piirkonnad teevad teadusuuringute ja innovatiivse tehnoloogia arendamise valdkonnas kiireid edusamme, ning peab seetõttu kahetsusväärseks asjaolu, et kui ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamist ei kiirendata, võib EL kaotada oma juhtpositsiooni muudele rahvusvahelistele toimijatele; |
| --- | --- |

11.

märgib, et muud olulised riigid ja piirkonnad teevad teadusuuringute ja innovatiivse tehnoloogia arendamise valdkonnas kiireid edusamme, ning peab seetõttu kahetsusväärseks asjaolu, et kui ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamist ei kiirendata, võib EL kaotada oma juhtpositsiooni muudele rahvusvahelistele toimijatele;

| 12. | on arvamusel, et ühtse Euroopa taeva nõuetekohast toimimist on võimalik tagada üksnes siis, kui kõik asjaosalised peavad rangelt kinni erinevatest rakendamistähtaegadest; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et ühtse Euroopa taeva nõuetekohast toimimist on võimalik tagada üksnes siis, kui kõik asjaosalised peavad rangelt kinni erinevatest rakendamistähtaegadest;

| 13. | toonitab, et läbi on viidud katseprogramme ja et nende tulemused on olnud positiivsed; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et läbi on viidud katseprogramme ja et nende tulemused on olnud positiivsed;

| 14. | nõuab, et komisjon esitaks 2012. aasta detsembriks Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjonile aruande kõikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate edusammudest tulemuslikkuse kava rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et komisjon esitaks 2012. aasta detsembriks Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjonile aruande kõikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate edusammudest tulemuslikkuse kava rakendamisel;

| 15. | nõuab, et komisjon esitaks 2013. aasta märtsiks Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjonile aruande ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel tehtud edusammudest ja funktsionaalsete õhuruumiosade kasutuselevõtu hilinemisest tulenevate tagajärgede hindamise tulemustest; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et komisjon esitaks 2013. aasta märtsiks Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjonile aruande ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel tehtud edusammudest ja funktsionaalsete õhuruumiosade kasutuselevõtu hilinemisest tulenevate tagajärgede hindamise tulemustest;

Poliitiline sisend

| 16. | tuletab liikmesriikidele meelde, et nad on võtnud endale avalikult kohustuse saavutada asjaomaste õigusaktide ülekaaluka toetamise abil ühtse Euroopa taeva eesmärk, ning nõuab kindlalt, et liikmesriigid oleksid ka tulevikus kõnealuste õigusaktide rakendamisel ennetavad ja osalevad; kutsub liikmesriike sellega seoses üles esitama kooskõlas ELi tulemuseesmärkidega riiklikud tulemuslikkuse kavad ning kehtestama komisjoni soovitatud läbivaadatud tulemuseesmärgid; kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid juhul, kui kõnealuste õigusaktide rakendamise tähtaegadest ei suudeta kinni pidada; |
| --- | --- |

16.

tuletab liikmesriikidele meelde, et nad on võtnud endale avalikult kohustuse saavutada asjaomaste õigusaktide ülekaaluka toetamise abil ühtse Euroopa taeva eesmärk, ning nõuab kindlalt, et liikmesriigid oleksid ka tulevikus kõnealuste õigusaktide rakendamisel ennetavad ja osalevad; kutsub liikmesriike sellega seoses üles esitama kooskõlas ELi tulemuseesmärkidega riiklikud tulemuslikkuse kavad ning kehtestama komisjoni soovitatud läbivaadatud tulemuseesmärgid; kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid juhul, kui kõnealuste õigusaktide rakendamise tähtaegadest ei suudeta kinni pidada;

| 17. | tuletab meelde lennundussektori eesmärke, mis on esitatud nii transpordipoliitikat käsitlevas valges raamatus kui ka lennundusalase kõrgetasemelise uurimisrühma aruandes „Flightpath 2050 – Europe's Vision for Aviation”; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde lennundussektori eesmärke, mis on esitatud nii transpordipoliitikat käsitlevas valges raamatus kui ka lennundusalase kõrgetasemelise uurimisrühma aruandes „Flightpath 2050 – Europe's Vision for Aviation”;

| 18. | nõuab kindlalt, et kõnealusele küsimusele tuleks omistada suuremat tähtsust ning et ühtse Euroopa taeva täielikuks ja õigeaegseks elluviimiseks on vaja kõikide liikmesriikide ja asjaosaliste proaktiivset poliitilist toetust; |
| --- | --- |

18.

nõuab kindlalt, et kõnealusele küsimusele tuleks omistada suuremat tähtsust ning et ühtse Euroopa taeva täielikuks ja õigeaegseks elluviimiseks on vaja kõikide liikmesriikide ja asjaosaliste proaktiivset poliitilist toetust;

| 19. | toonitab, et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide edukas rakendamine mõjub positiivselt ja ergutavalt ELi ja kogu maailma konkurentsile ning edendab kasvu ja tööhõivet, eeskätt aeronautika- ja lennundustööstuses; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide edukas rakendamine mõjub positiivselt ja ergutavalt ELi ja kogu maailma konkurentsile ning edendab kasvu ja tööhõivet, eeskätt aeronautika- ja lennundustööstuses;

| 20. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et kuigi ühtse Euroopa taeva projekt toob kaasa märkimisväärse sotsiaalse ja keskkonnakasu, ei ole üldsus sellest projektist piisavalt teadlik ega saa sellest piisavalt aru; kutsub komisjoni ja liikmesriike ning sidusrühmasid üles tegema üldsuse teavitamisel suuremaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

20.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et kuigi ühtse Euroopa taeva projekt toob kaasa märkimisväärse sotsiaalse ja keskkonnakasu, ei ole üldsus sellest projektist piisavalt teadlik ega saa sellest piisavalt aru; kutsub komisjoni ja liikmesriike ning sidusrühmasid üles tegema üldsuse teavitamisel suuremaid jõupingutusi;

| 21. | tunnistab Euroopa lennuliikluse juhtimisega seonduvaid probleeme ja võtab teadmiseks, et ühtse Euroopa taeva projekti elluviimisel on äärmiselt tähtis roll inimteguril ja tulemuslikul sotsiaaldialoogil; tunnistab, et avatud aruandlusmenetlustele on vaja jätkuvalt pöörata suurt tähelepanu; rõhutab, et ühtse Euroopa taeva rakendamine toob kaasa suure nõudluse kõrgetasemeliste ja kõrget kvalifikatsiooni eeldatavate töökohtade järele; |
| --- | --- |

21.

tunnistab Euroopa lennuliikluse juhtimisega seonduvaid probleeme ja võtab teadmiseks, et ühtse Euroopa taeva projekti elluviimisel on äärmiselt tähtis roll inimteguril ja tulemuslikul sotsiaaldialoogil; tunnistab, et avatud aruandlusmenetlustele on vaja jätkuvalt pöörata suurt tähelepanu; rõhutab, et ühtse Euroopa taeva rakendamine toob kaasa suure nõudluse kõrgetasemeliste ja kõrget kvalifikatsiooni eeldatavate töökohtade järele;

| 22. | austab täielikult liikmesriikide suveräänsust ja riiklikku eesõigust sõjalise ja muu riikliku lennundustegevuse ja -õppega seotud lennuliikluse korraldamise suhtes; märgib liikmesriikide valmidust tagada õhuruumi paindliku kasutamise põhimõtte täielik ja ühtne rakendamine (1) ning tunnistab, et nende sellekohaseid jõupingutusi on vaja toetada; rõhutab asjaolu, et riigi lennundustegevus hõlmab peale sõjaväelennunduse ka politsei, tuletõrje, rannavalve, tolli, tsiviilkaitse ja muude missioonidega seotud lennundust, mistõttu hõlmab riigi lennundustegevus hulgaliselt julgeoleku ja kriisiohjamisega seonduvaid tegevusi; |
| --- | --- |

22.

austab täielikult liikmesriikide suveräänsust ja riiklikku eesõigust sõjalise ja muu riikliku lennundustegevuse ja -õppega seotud lennuliikluse korraldamise suhtes; märgib liikmesriikide valmidust tagada õhuruumi paindliku kasutamise põhimõtte täielik ja ühtne rakendamine (1) ning tunnistab, et nende sellekohaseid jõupingutusi on vaja toetada; rõhutab asjaolu, et riigi lennundustegevus hõlmab peale sõjaväelennunduse ka politsei, tuletõrje, rannavalve, tolli, tsiviilkaitse ja muude missioonidega seotud lennundust, mistõttu hõlmab riigi lennundustegevus hulgaliselt julgeoleku ja kriisiohjamisega seonduvaid tegevusi;

| 23. | on veendunud, et ühtse Euroopa taeva edukas rakendamine on kasulik kogu tarneahelale, sh tootjatele, lennuettevõtjatele, VKEdele, kogu turismisektorile jne; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et ühtse Euroopa taeva edukas rakendamine on kasulik kogu tarneahelale, sh tootjatele, lennuettevõtjatele, VKEdele, kogu turismisektorile jne;

| 24. | on endiselt ülimalt mures asjaolu pärast, et funktsionaalsete õhuruumiosade loomine Euroopas on ajakavast maas ning lisaks esineb selles sisulisi vajakajäämisi; toetab seetõttu koordinaatori jõupingutusi; rõhutab, kui oluline on liikmesriikide sisene ning liikmesriikidevaheline koostöö, kooskõlastamine ja poliitiline tegevus selleks, et saavutada eesmärk rakendada 4. detsembriks 2012 funktsionaalsed õhuruumiosad; kutsub komisjoni üles jälgima toimuvat arengut põhjalikult ning võtma vajaduse korral õiguslikke meetmeid, sh sanktsioonide kehtestamine nendele liikmesriikidele, kes ei täida oma ühtset Euroopa taevast käsitlevatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

24.

on endiselt ülimalt mures asjaolu pärast, et funktsionaalsete õhuruumiosade loomine Euroopas on ajakavast maas ning lisaks esineb selles sisulisi vajakajäämisi; toetab seetõttu koordinaatori jõupingutusi; rõhutab, kui oluline on liikmesriikide sisene ning liikmesriikidevaheline koostöö, kooskõlastamine ja poliitiline tegevus selleks, et saavutada eesmärk rakendada 4. detsembriks 2012 funktsionaalsed õhuruumiosad; kutsub komisjoni üles jälgima toimuvat arengut põhjalikult ning võtma vajaduse korral õiguslikke meetmeid, sh sanktsioonide kehtestamine nendele liikmesriikidele, kes ei täida oma ühtset Euroopa taevast käsitlevatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi;

| 25. | rõhutab, et funktsionaalsete õhuruumiosade loomist ei tohi pidada eraldiseisvaks nõudeks, vaid Euroopa õhuruumi killustatuse vähendamise ja tulemuslikkuse parandamise eesmärgi täitmise vahendiks, ning et ilma funktsionaalsete õhuruumiosadeta ei ole võimalik ühtse Euroopa taeva rakendamise protsessi lõpule viia; kutsub komisjoni üles esitama strateegiat funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamise kiirendamiseks, sh tsentraliseeritud mudelite (nt võrgu haldusasutus, ühisettevõte SESAR, kasutuselevõtmise juht) täielikuks rakendamiseks; kutsub komisjoni üles kasutama oma hoiatavaid meetmeid paremini ja alustama juhul, kui need ei peaks toimima, rikkumismenetlust nende liikmesriikide vastu, kes ei ole veel oma funktsionaalsete õhuruumiosade loomise lepinguid allkirjastanud; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et funktsionaalsete õhuruumiosade loomist ei tohi pidada eraldiseisvaks nõudeks, vaid Euroopa õhuruumi killustatuse vähendamise ja tulemuslikkuse parandamise eesmärgi täitmise vahendiks, ning et ilma funktsionaalsete õhuruumiosadeta ei ole võimalik ühtse Euroopa taeva rakendamise protsessi lõpule viia; kutsub komisjoni üles esitama strateegiat funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamise kiirendamiseks, sh tsentraliseeritud mudelite (nt võrgu haldusasutus, ühisettevõte SESAR, kasutuselevõtmise juht) täielikuks rakendamiseks; kutsub komisjoni üles kasutama oma hoiatavaid meetmeid paremini ja alustama juhul, kui need ei peaks toimima, rikkumismenetlust nende liikmesriikide vastu, kes ei ole veel oma funktsionaalsete õhuruumiosade loomise lepinguid allkirjastanud;

| 26. | on seisukohal, et kõige tõhusam ja tulemuslikum viis ühtse Euroopa taeva saavutamiseks on kasutada nn ülevalt alla lähenemisviisi, ning kutsub komisjoni seetõttu üles esildama lõikes 15 mainitud aruande põhjal meetmeid, et kõrvaldada funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamise hilinemisest tingitud tagajärjed, ning võtma kiiresti alt üles lähenemisviisi asemel kasutusele ülevalt alla lähenemisviisi, et tagada ühtse Euroopa taeva teises õigusaktide paketis esitatud eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et kõige tõhusam ja tulemuslikum viis ühtse Euroopa taeva saavutamiseks on kasutada nn ülevalt alla lähenemisviisi, ning kutsub komisjoni seetõttu üles esildama lõikes 15 mainitud aruande põhjal meetmeid, et kõrvaldada funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamise hilinemisest tingitud tagajärjed, ning võtma kiiresti alt üles lähenemisviisi asemel kasutusele ülevalt alla lähenemisviisi, et tagada ühtse Euroopa taeva teises õigusaktide paketis esitatud eesmärkide saavutamine;

| 27. | kutsub liikmesriike üles tagama, et ressursside nappuse küsimust (eelkõige seoses riiklike järelevalveasutustega) käsitletakse kiiresti riiklikul poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles tagama, et ressursside nappuse küsimust (eelkõige seoses riiklike järelevalveasutustega) käsitletakse kiiresti riiklikul poliitilisel tasandil;

| 28. | rõhutab, et selleks, et riiklikud järelevalveasutused saaksid ühtse Euroopa taeva raames oma ülesandeid pädevalt täita, peaksid nad olema riiklikest aeronavigatsiooniteenuse osutajatest funktsionaalselt eraldiseisvad ning täitma oma kohustusi erapooletult, sõltumatult ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et selleks, et riiklikud järelevalveasutused saaksid ühtse Euroopa taeva raames oma ülesandeid pädevalt täita, peaksid nad olema riiklikest aeronavigatsiooniteenuse osutajatest funktsionaalselt eraldiseisvad ning täitma oma kohustusi erapooletult, sõltumatult ja läbipaistvalt;

| 29. | juhib tähelepanu asjaolule, et tähtis on kutsuda riiklikke aeronavigatsiooniteenuse osutajaid üles olema ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel proaktiivsed; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu asjaolule, et tähtis on kutsuda riiklikke aeronavigatsiooniteenuse osutajaid üles olema ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel proaktiivsed;

| 30. | kinnitab veel kord, et õhuruumi ohutu, tõhus ja paindlik kasutamine on võimalik saavutada ainult õhuruumi nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel kasutavate osaliste tiheda koostöö ja kooskõlastatuse kaudu; |
| --- | --- |

30.

kinnitab veel kord, et õhuruumi ohutu, tõhus ja paindlik kasutamine on võimalik saavutada ainult õhuruumi nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel kasutavate osaliste tiheda koostöö ja kooskõlastatuse kaudu;

| 31. | kutsub liikmesriike üles keskenduma asjaomaste Euroopa ametite kaasabil naaberriikidega tehtava tsiviil-sõjalise koostöö ja koordineerimise edendamisele; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles keskenduma asjaomaste Euroopa ametite kaasabil naaberriikidega tehtava tsiviil-sõjalise koostöö ja koordineerimise edendamisele;

| 32. | nõuab, et liikmesriigid tagaksid võimalikult kiiresti ühtse Euroopa taeva lõpuleviimiseks vajalikud rahalised vahendid; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on teinud ettepaneku käsitleda ühtset Euroopa taevast ja SESARit Euroopa Ühendamise Rahastu vahendite jaotamisel valdkondadevahelise prioriteedina; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et liikmesriigid tagaksid võimalikult kiiresti ühtse Euroopa taeva lõpuleviimiseks vajalikud rahalised vahendid; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on teinud ettepaneku käsitleda ühtset Euroopa taevast ja SESARit Euroopa Ühendamise Rahastu vahendite jaotamisel valdkondadevahelise prioriteedina;

SESARi kasutuselevõtu strateegia

| 33. | võtab teadmiseks, et nii tööstussektor kui ka Euroopa Liit on teinud olulisi finantsinvesteeringuid SESARi tehnoloogiaga seonduvasse teadus- ja arendustegevusse, ning usub, et nüüd on aeg niisuguste meetmete võtmiseks, mida on vaja ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamiseks ja seeläbi nimetatud investeeringutest kasu saamiseks; |
| --- | --- |

33.

võtab teadmiseks, et nii tööstussektor kui ka Euroopa Liit on teinud olulisi finantsinvesteeringuid SESARi tehnoloogiaga seonduvasse teadus- ja arendustegevusse, ning usub, et nüüd on aeg niisuguste meetmete võtmiseks, mida on vaja ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamiseks ja seeläbi nimetatud investeeringutest kasu saamiseks;

| 34. | tuletab meelde, et ühtse Euroopa taeva rakendamise ajakava ning SESARi väljatöötamise ja kasutuselevõtmise etappe on vaja ühtse Euroopa taeva raames koordineerida, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1070/2009; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et ühtse Euroopa taeva rakendamise ajakava ning SESARi väljatöötamise ja kasutuselevõtmise etappe on vaja ühtse Euroopa taeva raames koordineerida, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1070/2009;

| 35. | rõhutab, et kuigi ühtlustamine nõuab suuri investeeringuid, on see märkimisväärselt ja käegakatsutavalt kasulik, võimaldades muu hulgas lennuliikluse optimeerimist, kütusesäästlikkust, müra ja õhusaaste vähenemist, väiksemat kliimaalast mõju ning vähem killustatud õhuruumi paindlikumat ja turvalisemat kasutamist; rõhutab, et suurem tsiviil-sõjaline koostöö mõjuks hästi ka tõhususele, sest ühtse taristu kasutamine vähendab kulusid; rõhutab, et liikmesriikide suurem koostalitlusvõime ja funktsionaalsete õhuruumiosade kasutuselevõtt tooks kasu ka piiriülese tegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kuigi ühtlustamine nõuab suuri investeeringuid, on see märkimisväärselt ja käegakatsutavalt kasulik, võimaldades muu hulgas lennuliikluse optimeerimist, kütusesäästlikkust, müra ja õhusaaste vähenemist, väiksemat kliimaalast mõju ning vähem killustatud õhuruumi paindlikumat ja turvalisemat kasutamist; rõhutab, et suurem tsiviil-sõjaline koostöö mõjuks hästi ka tõhususele, sest ühtse taristu kasutamine vähendab kulusid; rõhutab, et liikmesriikide suurem koostalitlusvõime ja funktsionaalsete õhuruumiosade kasutuselevõtt tooks kasu ka piiriülese tegevuse valdkonnas;

| 36. | mõistab, et SESARi tehnoloogia ja ühtse Euroopa taeva rakendamine on üksteisega lahutamatult seotud poliitikapõhimõtted, mida tuleb edasi arendada, et nendest maksimaalselt kasu saada, ning nõuab seetõttu tungivalt, et tööstus võtaks SESARi projekti kasutuselevõtu etappi tõsiselt; |
| --- | --- |

36.

mõistab, et SESARi tehnoloogia ja ühtse Euroopa taeva rakendamine on üksteisega lahutamatult seotud poliitikapõhimõtted, mida tuleb edasi arendada, et nendest maksimaalselt kasu saada, ning nõuab seetõttu tungivalt, et tööstus võtaks SESARi projekti kasutuselevõtu etappi tõsiselt;

| 37. | juhib tähelepanu asjaolule, et tehnoloogia on tootjate poolt juba välja töötatud ja kättesaadav, mistõttu on SESARi edukas rakendamine teostatav eesmärk; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu asjaolule, et tehnoloogia on tootjate poolt juba välja töötatud ja kättesaadav, mistõttu on SESARi edukas rakendamine teostatav eesmärk;

| 38. | tunnistab, et SESARi tehnoloogiasse investeerimise äriline aspekt on tugevam pigem suuremate ja rohkem ülekoormatud lennujaamade kui väiksemate piirkondlike või hooajalende pakkuvate lennujaamade puhul; jääb siiski arvamusele, et SESARi tehnoloogia laiem levik, mida toetatakse riiklikest rahalistest vahenditest, aitaks parandada kogu võrgu tulemuslikkust; |
| --- | --- |

38.

tunnistab, et SESARi tehnoloogiasse investeerimise äriline aspekt on tugevam pigem suuremate ja rohkem ülekoormatud lennujaamade kui väiksemate piirkondlike või hooajalende pakkuvate lennujaamade puhul; jääb siiski arvamusele, et SESARi tehnoloogia laiem levik, mida toetatakse riiklikest rahalistest vahenditest, aitaks parandada kogu võrgu tulemuslikkust;

| 39. | on veendunud, et standardimise suunas tehtavatele jõupingutustele (näiteks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni poolt) reageerimiseks on vaja ülemaailmset koordineeritud lähenemisviisi, et tagada nii olemasolevate kui ka uute tehnoloogiate koostalitlusvõimelisus kogu maailmas ning julgustada teadus- ja arendustegevuse koostööprotokollide allkirjastamist; |
| --- | --- |

39.

on veendunud, et standardimise suunas tehtavatele jõupingutustele (näiteks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni poolt) reageerimiseks on vaja ülemaailmset koordineeritud lähenemisviisi, et tagada nii olemasolevate kui ka uute tehnoloogiate koostalitlusvõimelisus kogu maailmas ning julgustada teadus- ja arendustegevuse koostööprotokollide allkirjastamist;

| 40. | on seisukohal, et selleks, et võimaldada aeronavigatsiooniteenuse osutajatel ja muudel sidusrühmadel arendada võimalikult hästi strateegilisi partnerlusi ning leida motivatsiooni eesmärkide täitmiseks, tuleb veelgi edendada nn tulemuslikkuse sammast; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et selleks, et võimaldada aeronavigatsiooniteenuse osutajatel ja muudel sidusrühmadel arendada võimalikult hästi strateegilisi partnerlusi ning leida motivatsiooni eesmärkide täitmiseks, tuleb veelgi edendada nn tulemuslikkuse sammast;

| 41. | rõhutab, et sõjaväeringkonnad on ühtse Euroopa taeva kontekstis olulised osalised ning nad tuleks täielikult kaasata kõikidel tasanditel ja väga varajases etapis; tunnustab ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel tehtud edusamme ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid oma jõupingutusi, et saavutada kooskõlastus sõjaväeringkondadega; tunnistab tsiviil- ja sõjaväeringkondade seotust riigisisesel tasandil ning kutsub liikmesriike üles keskenduma tsiviil-sõjalisele koostööle ja koostalitlusele ning rakendama selles valdkonnas parimaid tavasid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et sõjaväeringkonnad on ühtse Euroopa taeva kontekstis olulised osalised ning nad tuleks täielikult kaasata kõikidel tasanditel ja väga varajases etapis; tunnustab ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamisel tehtud edusamme ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid oma jõupingutusi, et saavutada kooskõlastus sõjaväeringkondadega; tunnistab tsiviil- ja sõjaväeringkondade seotust riigisisesel tasandil ning kutsub liikmesriike üles keskenduma tsiviil-sõjalisele koostööle ja koostalitlusele ning rakendama selles valdkonnas parimaid tavasid;

| 42. | on arvamusel, et vaja on edendada koostööd ka naaberriikidega, et laiendada ühtse Euroopa taeva projekti ka väljapoole Euroopa Liidu piire; |
| --- | --- |

42.

on arvamusel, et vaja on edendada koostööd ka naaberriikidega, et laiendada ühtse Euroopa taeva projekti ka väljapoole Euroopa Liidu piire;

| 43. | toonitab vajadust vähendada tehnoloogiliste uuenduste rakendamise kaudu Euroopa õhuruumi killustatust, tugevdada aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevaid tulemuslikkuse kavasid ja luua ajakava kohaselt funktsionaalsed õhuruumiosad, et vallandada ühtse Euroopa taeva kasulik mõju; |
| --- | --- |

43.

toonitab vajadust vähendada tehnoloogiliste uuenduste rakendamise kaudu Euroopa õhuruumi killustatust, tugevdada aeronavigatsiooniteenuseid käsitlevaid tulemuslikkuse kavasid ja luua ajakava kohaselt funktsionaalsed õhuruumiosad, et vallandada ühtse Euroopa taeva kasulik mõju;

| 44. | peab kiiduväärseks nende liikmesriikide ja sidusrühmade jätkuvat toetust, kes aitavad kaasa ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide tõlgendamise ja rakendamise ühtlustamise saavutamise püüetele; |
| --- | --- |

44.

peab kiiduväärseks nende liikmesriikide ja sidusrühmade jätkuvat toetust, kes aitavad kaasa ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide tõlgendamise ja rakendamise ühtlustamise saavutamise püüetele;

| 45. | toetab avaliku ja erasektori partnerlust, kuna juhul, kui seda struktureeritakse ning rakendatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt, tuginedes motiveeritud ja pühendunud koostööle, võib see luua olukorra, millest saavad kasu kõik asjaosalised; |
| --- | --- |

45.

toetab avaliku ja erasektori partnerlust, kuna juhul, kui seda struktureeritakse ning rakendatakse nõuetekohaselt ja tõhusalt, tuginedes motiveeritud ja pühendunud koostööle, võib see luua olukorra, millest saavad kasu kõik asjaosalised;

| 46. | väidab kindlalt, et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamine on kõikidele sidusrühmadele ülimalt kasulik, hõlmates muu hulgas näiteks väiksemate kasutustasude edasisuunamist lõpptarbijale, st reisijale; |
| --- | --- |

46.

väidab kindlalt, et ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide rakendamine on kõikidele sidusrühmadele ülimalt kasulik, hõlmates muu hulgas näiteks väiksemate kasutustasude edasisuunamist lõpptarbijale, st reisijale;

| 47. | on veendunud, et ühtse Euroopa taeva rakendamisel tuleks kogu aeg teha tihedat koostööd ja selle rakendamise eest vastutavate organite vahel ei tohiks esineda mingeid konflikte; |
| --- | --- |

47.

on veendunud, et ühtse Euroopa taeva rakendamisel tuleks kogu aeg teha tihedat koostööd ja selle rakendamise eest vastutavate organite vahel ei tohiks esineda mingeid konflikte;

| 48. | nõuab, et ühisettevõtte SESAR tulevast rolli käsitleva seadusandliku ettepaneku ettevalmistamine lõpetataks piisava ajavaruga, et SESAR saaks veel pikalt täita oma praeguseid ülesandeid, kuna aitab otsustavalt kaasa ühtse Euroopa taeva edu tagamisele; tõstab esile selle tulemuslikkust tõendavad senised jõupingutused; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et ühisettevõtte SESAR tulevast rolli käsitleva seadusandliku ettepaneku ettevalmistamine lõpetataks piisava ajavaruga, et SESAR saaks veel pikalt täita oma praeguseid ülesandeid, kuna aitab otsustavalt kaasa ühtse Euroopa taeva edu tagamisele; tõstab esile selle tulemuslikkust tõendavad senised jõupingutused;

| 49. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks kiiresti välja vajaliku juhtimiskorra, stiimulid ja rahastamismehhanismid (sealhulgas rahastamine riiklikest vahenditest), et tagada SESARi tehnoloogia õigeaegne ja tulemuslik kasutuselevõtt, ning et komisjon kaasaks sellesse protsessi asjaomased asutused ja sidusrühmad ning pööraks erilist tähelepanu uuenduslike rahastamisvahendite rakendamisele; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks kiiresti välja vajaliku juhtimiskorra, stiimulid ja rahastamismehhanismid (sealhulgas rahastamine riiklikest vahenditest), et tagada SESARi tehnoloogia õigeaegne ja tulemuslik kasutuselevõtt, ning et komisjon kaasaks sellesse protsessi asjaomased asutused ja sidusrühmad ning pööraks erilist tähelepanu uuenduslike rahastamisvahendite rakendamisele;

| 50. | märgib, et kuigi sidusrühmade eri institutsioonid (näiteks ühtse taeva komitee, Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon ja ühisettevõte SESAR) kaasavad eri tasanditel ka sõjalist ning tsiviil-sõjalist ekspertiisi, on siiski vaja teostada kooskõlastatud ja põhjalik analüüs ühtse Euroopa taeva ja SESARi rakendamise sõjalise mõju kohta; märgib, et sellesse protsessi on vaja kaasata ka Euroopa Liidu sõjaline komitee, kuna see tagab kaitsejõudude ülemate nõuetekohase teavitamise; |
| --- | --- |

50.

märgib, et kuigi sidusrühmade eri institutsioonid (näiteks ühtse taeva komitee, Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon ja ühisettevõte SESAR) kaasavad eri tasanditel ka sõjalist ning tsiviil-sõjalist ekspertiisi, on siiski vaja teostada kooskõlastatud ja põhjalik analüüs ühtse Euroopa taeva ja SESARi rakendamise sõjalise mõju kohta; märgib, et sellesse protsessi on vaja kaasata ka Euroopa Liidu sõjaline komitee, kuna see tagab kaitsejõudude ülemate nõuetekohase teavitamise;

| 51. | tunnistab sellega seoses, et Euroopa Kaitseagentuur toimib sõjaväeringkondade ja komisjoni vahel vahendajana ning hõlbustab sõjalise valdkonna sidusrühmade vahelist koostööd; pooldab Euroopa Kaitseagentuuri rolli tugevdamist poliitilise teadlikkuse tõstmisel, võrgustike rajamisel, SESARi kasutuselevõtuetapis abistamisel ja liikmesriikide toetamisel finants- ja operatsiooniriski analüüside tegemisel; märgib, et Euroopa Kaitseagentuuril (EDA) on hea positsioon ühtset Euroopa taevast käsitlevatele tulevastele ülesannetele kaasa aitamiseks – näiteks varustuse ja väljaõppe valdkonnas; tervitab liikmesriikide otsust kaasata Euroopa Liidu sõjaline staap (ELSS) Euroopa Kaitseagentuuri abistamisse seoses SESARiga; tervitab Euroopa Kaitseagentuuri toetatava ühtse Euroopa taeva ja SESARi sõjalise rakenduse foorumi loomist ning julgustab selle edaspidist tõhusat jätkamist, kuna see on väga kasulik kõikide asjaomaste kaitsesektori osalejate kokkutoomiseks; rõhutab, et koostöö NATOga on vältimatu ja tunneb heameelt selles valdkonnas jätkuva arengu üle; |
| --- | --- |

51.

tunnistab sellega seoses, et Euroopa Kaitseagentuur toimib sõjaväeringkondade ja komisjoni vahel vahendajana ning hõlbustab sõjalise valdkonna sidusrühmade vahelist koostööd; pooldab Euroopa Kaitseagentuuri rolli tugevdamist poliitilise teadlikkuse tõstmisel, võrgustike rajamisel, SESARi kasutuselevõtuetapis abistamisel ja liikmesriikide toetamisel finants- ja operatsiooniriski analüüside tegemisel; märgib, et Euroopa Kaitseagentuuril (EDA) on hea positsioon ühtset Euroopa taevast käsitlevatele tulevastele ülesannetele kaasa aitamiseks – näiteks varustuse ja väljaõppe valdkonnas; tervitab liikmesriikide otsust kaasata Euroopa Liidu sõjaline staap (ELSS) Euroopa Kaitseagentuuri abistamisse seoses SESARiga; tervitab Euroopa Kaitseagentuuri toetatava ühtse Euroopa taeva ja SESARi sõjalise rakenduse foorumi loomist ning julgustab selle edaspidist tõhusat jätkamist, kuna see on väga kasulik kõikide asjaomaste kaitsesektori osalejate kokkutoomiseks; rõhutab, et koostöö NATOga on vältimatu ja tunneb heameelt selles valdkonnas jätkuva arengu üle;

*

* *

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Liikmesriikide avaldus ühtse Euroopa taevaga seotud militaarküsimuste kohta, 10. märts 2004, (ELT L 96, 31.3.2004, lk 9).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/21

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Reisijate õigused kõikide transpordiliikide puhul

P7_TA(2012)0371

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul (2012/2067(INI))

2014/C 68 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu IV jaotist isikute vaba liikumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu IV jaotist isikute vaba liikumise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa nägemus reisijate hüvanguks: Teatis reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul” (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa nägemus reisijate hüvanguks: Teatis reisijate õiguste kohta kõikide transpordiliikide puhul” (COM(2011)0898),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni lennureisijatele kehtivate õiguste tõhususe ja rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni lennureisijatele kehtivate õiguste tõhususe ja rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0287/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0287/2012),

| A. | arvestades, et alates komisjoni valge raamatu sihiseadest 2001. aastal on töötatud välja terviklik ELi reisijate õiguste kogum kõikide transpordiliikide, st õhu-, raudtee-, vee- ja maanteetranspordi jaoks; see pakub reisijatele miinimumkaitset ning aitab ühtlasi luua vedajatele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates komisjoni valge raamatu sihiseadest 2001. aastal on töötatud välja terviklik ELi reisijate õiguste kogum kõikide transpordiliikide, st õhu-, raudtee-, vee- ja maanteetranspordi jaoks; see pakub reisijatele miinimumkaitset ning aitab ühtlasi luua vedajatele võrdsed võimalused;

| B. | arvestades, et mõnda nendest õigustest ei kohalda kõik vedajad veel täielikult ning siseriiklikud asutused ei kontrolli õigustest kinnipidamist ühetaoliselt ega jõusta neid nõuetekohaselt; arvestades, et mõned olemasolevad õigusaktid ei anna selget ülevaadet reisijate õigustest ja teenuse osutajate kohustustest ning vajavad seega läbivaatamist; arvestades, et lisaks on reisijate teadmised oma õigustest ja oodatavast teenuse kvaliteedist puudulikud ning nende õigusnõuete esitamine ja õiguste jõustamine on sageli seotud raskustega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnda nendest õigustest ei kohalda kõik vedajad veel täielikult ning siseriiklikud asutused ei kontrolli õigustest kinnipidamist ühetaoliselt ega jõusta neid nõuetekohaselt; arvestades, et mõned olemasolevad õigusaktid ei anna selget ülevaadet reisijate õigustest ja teenuse osutajate kohustustest ning vajavad seega läbivaatamist; arvestades, et lisaks on reisijate teadmised oma õigustest ja oodatavast teenuse kvaliteedist puudulikud ning nende õigusnõuete esitamine ja õiguste jõustamine on sageli seotud raskustega;

| C. | arvestades, et seda hinnangut kinnitab ka küsitlus, mille raportöör viis läbi Euroopa Parlamendi liikmete ja ametnike seas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seda hinnangut kinnitab ka küsitlus, mille raportöör viis läbi Euroopa Parlamendi liikmete ja ametnike seas;

| D. | arvestades, et komisjon soovib oma kõige hilisema teatisega ja teiste viimase aja algatustega (lennureisijate õigusi reguleeriva määruse (EÜ) nr 261/2004 muutmine; reisipakettide direktiiv 90/314/EMÜ) selgitada ja tugevdada reisijate õigusi kõikides transpordivaldkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon soovib oma kõige hilisema teatisega ja teiste viimase aja algatustega (lennureisijate õigusi reguleeriva määruse (EÜ) nr 261/2004 muutmine; reisipakettide direktiiv 90/314/EMÜ) selgitada ja tugevdada reisijate õigusi kõikides transpordivaldkondades;

| E. | arvestades, et maapiirkondades tegutsevate väiksemate bussiettevõtjate puhul tuleks vältida liigset bürokraatiat, kuna nad pakuvad eraldatud piirkondades sageli väärtuslikku üldkasulikku teenust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et maapiirkondades tegutsevate väiksemate bussiettevõtjate puhul tuleks vältida liigset bürokraatiat, kuna nad pakuvad eraldatud piirkondades sageli väärtuslikku üldkasulikku teenust;

| F. | arvestades, et reisijate vajadused, mis on seotud nende õigustega maapiirkondade bussiteenusele, on tähtis täita tasakaalustatud viisil, et oleks tagatud, et kaasnev koormus ei oleks liiga suur ega muudaks asjaomaseid teenuseid tulevikus mittetasuvaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et reisijate vajadused, mis on seotud nende õigustega maapiirkondade bussiteenusele, on tähtis täita tasakaalustatud viisil, et oleks tagatud, et kaasnev koormus ei oleks liiga suur ega muudaks asjaomaseid teenuseid tulevikus mittetasuvaks;

| G. | arvestades, et tarbijakaitse kõrge tase on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 169 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 38; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tarbijakaitse kõrge tase on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 169 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 38;

| H. | arvestades, et internetis pileteid broneerivate tarbijate jaoks on hindade kujunemise läbipaistvus jätkuvalt probleemne; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et internetis pileteid broneerivate tarbijate jaoks on hindade kujunemise läbipaistvus jätkuvalt probleemne;

Üldine raamistik

| 1. | toetab komisjoni kavatsust jõustada tugevamalt reisijate õigusi käsitlevaid kehtivaid sätteid ja neid vajaduse korral parandada ning kiidab teatist kui kasulikku ülevaadet seni saavutatust; |
| --- | --- |

1.

toetab komisjoni kavatsust jõustada tugevamalt reisijate õigusi käsitlevaid kehtivaid sätteid ja neid vajaduse korral parandada ning kiidab teatist kui kasulikku ülevaadet seni saavutatust;

| 2. | rõhutab, et reisijatel on lisaks õigustele ka kohustused, mille täitmisega nad aitavad kaasa, et kõik toimuks nende enda ja teiste reisijate jaoks ohutult ja tõrgeteta enne reisi, reisi ajal ja pärast reisi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et reisijatel on lisaks õigustele ka kohustused, mille täitmisega nad aitavad kaasa, et kõik toimuks nende enda ja teiste reisijate jaoks ohutult ja tõrgeteta enne reisi, reisi ajal ja pärast reisi;

| 3. | on seisukohal, et ühised kriteeriumid (mittediskrimineerimine, võrdne kohtlemine, füüsiline ligipääs, ligipääs teabele, universaaldisaini tingimused, veolepingu täitmine, täpne, õigeaegne ja kättesaadav teave, mida antakse aegsasti enne reisi, reisi ajal ja pärast reisi, viivitamatu asjakohase abi andmine probleemide korral ning võimalik hüvitamine) koos komisjoni teatises loetletud 10 erilise reisijate õigusega vastavad põhilistele transpordiliigiülestele õigustele ja moodustavad tugeva aluse õiguslikult täitmisele pööratava reisijate õiguste harta kehtestamiseks; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ühised kriteeriumid (mittediskrimineerimine, võrdne kohtlemine, füüsiline ligipääs, ligipääs teabele, universaaldisaini tingimused, veolepingu täitmine, täpne, õigeaegne ja kättesaadav teave, mida antakse aegsasti enne reisi, reisi ajal ja pärast reisi, viivitamatu asjakohase abi andmine probleemide korral ning võimalik hüvitamine) koos komisjoni teatises loetletud 10 erilise reisijate õigusega vastavad põhilistele transpordiliigiülestele õigustele ja moodustavad tugeva aluse õiguslikult täitmisele pööratava reisijate õiguste harta kehtestamiseks;

| 4. | märgib, et ohutuse ja turvalisuse, sealhulgas nii transpordiseadmete tehnilise ohutuse kui ka reisijate füüsilise ohutuse eeltingimus peab jääma esmatähtsaks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ohutuse ja turvalisuse, sealhulgas nii transpordiseadmete tehnilise ohutuse kui ka reisijate füüsilise ohutuse eeltingimus peab jääma esmatähtsaks;

| 5. | soovitab komisjonil lisada tema kehtestatud reisijate õiguste loetelusse õiguse vedajate osutatavate kvaliteetsete teenuste miinimumstandardile ja määratleda see ühemõtteliselt; |
| --- | --- |

5.

soovitab komisjonil lisada tema kehtestatud reisijate õiguste loetelusse õiguse vedajate osutatavate kvaliteetsete teenuste miinimumstandardile ja määratleda see ühemõtteliselt;

| 6. | osutab vajadusele, et komisjon kõrvaldaks oma järgmistes reisijate õigustega seotud algatustes praeguste eeskirjade killustatuse tõttu esinevad puudused ning looks eelkõige katkematu reisiahela kõikide transpordiliikide kõikide reisijate jaoks; märgib, et ELi reisijate õigusi käsitlevate (õhu-, raudtee-, vee- ja maanteetranspordi) eeskirjade tulevasel läbivaatamisel tuleks esmatähtsaks pidada suuremat ühtsust nende nelja õigusakti vahel ning teha asjakohased muudatused; |
| --- | --- |

6.

osutab vajadusele, et komisjon kõrvaldaks oma järgmistes reisijate õigustega seotud algatustes praeguste eeskirjade killustatuse tõttu esinevad puudused ning looks eelkõige katkematu reisiahela kõikide transpordiliikide kõikide reisijate jaoks; märgib, et ELi reisijate õigusi käsitlevate (õhu-, raudtee-, vee- ja maanteetranspordi) eeskirjade tulevasel läbivaatamisel tuleks esmatähtsaks pidada suuremat ühtsust nende nelja õigusakti vahel ning teha asjakohased muudatused;

| 7. | palub komisjonil hoolikalt läbi vaadata ja jälgida üldiste eeskirjade rakendamist, et vältida reisijate õiguste ja teenuse osutajate kohustuste mitmeti tõlgendamist ja sellega seotud arusaamatusi; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil hoolikalt läbi vaadata ja jälgida üldiste eeskirjade rakendamist, et vältida reisijate õiguste ja teenuse osutajate kohustuste mitmeti tõlgendamist ja sellega seotud arusaamatusi;

| 8. | on eelkõige seisukohal, et hilinemise ja tühistamise määratlused ei tohiks moonutada eri transpordiliikide puhul kohaldatavaid õigusi; |
| --- | --- |

8.

on eelkõige seisukohal, et hilinemise ja tühistamise määratlused ei tohiks moonutada eri transpordiliikide puhul kohaldatavaid õigusi;

| 9. | on teadlik sellest, et üksikute transpordivaldkondade vahel on struktuurilised erinevused ning et kõikides transpordiliigiülestes määrustes kõikide reisijate õiguste kohta tuleks seda arvesse võtta; tunnistab, et sellist määrust ei ole praegu võimalik välja töötada, kuna laeva- ja bussireisijate õigusi käsitlevad määrused ei ole veel jõustunud, kuid see peab olema kindel keskmises perspektiivis teostatav eesmärk; on siiski seisukohal, et üldine lähenemisviis on vajalik selleks, et ühine õigusraamistik hõlmaks kõiki reisijate õigusi, muu hulgas õigust kompensatsioonile, hüvitisele ja teabele, ning looks võrdsed konkurentsitingimused eri transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

9.

on teadlik sellest, et üksikute transpordivaldkondade vahel on struktuurilised erinevused ning et kõikides transpordiliigiülestes määrustes kõikide reisijate õiguste kohta tuleks seda arvesse võtta; tunnistab, et sellist määrust ei ole praegu võimalik välja töötada, kuna laeva- ja bussireisijate õigusi käsitlevad määrused ei ole veel jõustunud, kuid see peab olema kindel keskmises perspektiivis teostatav eesmärk; on siiski seisukohal, et üldine lähenemisviis on vajalik selleks, et ühine õigusraamistik hõlmaks kõiki reisijate õigusi, muu hulgas õigust kompensatsioonile, hüvitisele ja teabele, ning looks võrdsed konkurentsitingimused eri transpordiliikide vahel;

| 10. | palub seepärast komisjonil esitada praegu kõikides transpordivaldkondades õiguste rakendamiseks ja jõustamiseks suunised, mille eesmärk ei ole õigusnormide ühtlustamine ega reisijate õiguste kahjustamine ning milles tunnustatakse nii kõikide transpordiliikide eri nõudeid kui ka nende ühiseid aspekte; |
| --- | --- |

10.

palub seepärast komisjonil esitada praegu kõikides transpordivaldkondades õiguste rakendamiseks ja jõustamiseks suunised, mille eesmärk ei ole õigusnormide ühtlustamine ega reisijate õiguste kahjustamine ning milles tunnustatakse nii kõikide transpordiliikide eri nõudeid kui ka nende ühiseid aspekte;

| 11. | soovitab komisjonil välja töötada reisijate õigusi käsitleva ühise tugiraamistiku, mis sisaldaks kõikide transpordiliikide reisijate õigusi reguleerivate eeskirjade põhimõtteid, määratlusi ja näidisnorme, et panna alus edasiseks reisijate õiguste ühtlustamiseks; märgib, et reisijate õigusi käsitleva ühise tugiraamistiku väljatöötamine peaks toimuma Euroopa lepinguõiguse ühise tugiraamistiku eeskujul; |
| --- | --- |

11.

soovitab komisjonil välja töötada reisijate õigusi käsitleva ühise tugiraamistiku, mis sisaldaks kõikide transpordiliikide reisijate õigusi reguleerivate eeskirjade põhimõtteid, määratlusi ja näidisnorme, et panna alus edasiseks reisijate õiguste ühtlustamiseks; märgib, et reisijate õigusi käsitleva ühise tugiraamistiku väljatöötamine peaks toimuma Euroopa lepinguõiguse ühise tugiraamistiku eeskujul;

| 12. | on arvamusel, et reisijate õigused ja teenindamine tuleb viia vastavusse reisimisharjumuste muutustega, ja osutab seoses sellega eelkõige reisijate ja transpordiettevõtjate uutele probleemidele ühendvedude abil reisimise ning vastavate teabe- ja broneerimissüsteemide puhul; rõhutab vajadust kohandada reisijate õigused ja reisipakettide (5) korraldajate kohustused praegusele olukorrale ning nõuab, et komisjon esitaks kiiresti muudetud ettepaneku, mis kõrvaldaks viivitamatult praegused puudused, mida leidub eelkõige kohaldamisalas, reisipakettide e-kaubanduses ja ebaõiglaste lepingutingimuste näol; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et reisijate õigused ja teenindamine tuleb viia vastavusse reisimisharjumuste muutustega, ja osutab seoses sellega eelkõige reisijate ja transpordiettevõtjate uutele probleemidele ühendvedude abil reisimise ning vastavate teabe- ja broneerimissüsteemide puhul; rõhutab vajadust kohandada reisijate õigused ja reisipakettide (5) korraldajate kohustused praegusele olukorrale ning nõuab, et komisjon esitaks kiiresti muudetud ettepaneku, mis kõrvaldaks viivitamatult praegused puudused, mida leidub eelkõige kohaldamisalas, reisipakettide e-kaubanduses ja ebaõiglaste lepingutingimuste näol;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on, et Euroopa Liit jätkaks reisijate õiguste küsimusega tegelemist kõiki transpordiliike käsitlevates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes lepingutes, et parandada reisijate kaitset väljaspool ELi piire; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on, et Euroopa Liit jätkaks reisijate õiguste küsimusega tegelemist kõiki transpordiliike käsitlevates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes lepingutes, et parandada reisijate kaitset väljaspool ELi piire;

Teave

| 14. | pooldab komisjoni otsust jätkata reisijate õigusi käsitlevat teabekampaaniat kuni 2014. aastani; soovitab kaasata kampaaniasse liikmesriikide tarbijakaitseametid ja reisibürood, kuna need saavad anda väärtusliku panuse reisijate õigustest teavitamisel (nt pakkudes teabematerjali reisibüroodes ja internetis); rõhutab, et reisijate õiguste ja vedajate võimalike arvustustega seotud põhiteave peaks olema kättesaadav ühest ja samast allikast, et hõlbustada reisijatel päringute tegemist; palub ametiasutustel, riikide tarbijakaitseametitel ja organisatsioonidel, mis esindavad kõikide reisijate huvisid, alustada sarnaste kampaaniatega; |
| --- | --- |

14.

pooldab komisjoni otsust jätkata reisijate õigusi käsitlevat teabekampaaniat kuni 2014. aastani; soovitab kaasata kampaaniasse liikmesriikide tarbijakaitseametid ja reisibürood, kuna need saavad anda väärtusliku panuse reisijate õigustest teavitamisel (nt pakkudes teabematerjali reisibüroodes ja internetis); rõhutab, et reisijate õiguste ja vedajate võimalike arvustustega seotud põhiteave peaks olema kättesaadav ühest ja samast allikast, et hõlbustada reisijatel päringute tegemist; palub ametiasutustel, riikide tarbijakaitseametitel ja organisatsioonidel, mis esindavad kõikide reisijate huvisid, alustada sarnaste kampaaniatega;

| 15. | palub, et kõikide transpordiliikide ühiste õiguste nimekirja levitataks laiaulatuslikult, kokkuvõtlikult ja kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

15.

palub, et kõikide transpordiliikide ühiste õiguste nimekirja levitataks laiaulatuslikult, kokkuvõtlikult ja kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes;

| 16. | tuletab meelde, et reis on teenuse osutaja ja tarbija vaheline leping, mida saab täita mitmel viisil, seega peaksid kõik sellise lepingu osad olema selle sõlmimise hetkel tarbijale teada ning kõikidest hilisematest muudatustest tuleks teavitada seotud osapooli õigeaegselt; on arvamusel, et selline leping peaks sisaldama teavet reisi kohta ning samuti reisija õiguste kohta probleemide tekkimise korral; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et reis on teenuse osutaja ja tarbija vaheline leping, mida saab täita mitmel viisil, seega peaksid kõik sellise lepingu osad olema selle sõlmimise hetkel tarbijale teada ning kõikidest hilisematest muudatustest tuleks teavitada seotud osapooli õigeaegselt; on arvamusel, et selline leping peaks sisaldama teavet reisi kohta ning samuti reisija õiguste kohta probleemide tekkimise korral;

| 17. | nõuab, et transpordiettevõtjad ja muud asjaomased teenuse osutajad teeksid suuremaid pingutusi tarbija paremaks teavitamiseks, eelkõige piiriüleste reiside korral; on seisukohal, et teave peab olema kergesti mõistetav, täpne ja põhjalik, lihtsalt kättesaadav kõigile ning esitatud eri kujul ja nii riigikeeles kui ka inglise keeles, see peaks sisaldama vastavate veebisaitide ning nutitelefoni rakenduste andmeid, aga ka postiaadressi kaebuste esitamiseks ja kaebusevorme; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et transpordiettevõtjad ja muud asjaomased teenuse osutajad teeksid suuremaid pingutusi tarbija paremaks teavitamiseks, eelkõige piiriüleste reiside korral; on seisukohal, et teave peab olema kergesti mõistetav, täpne ja põhjalik, lihtsalt kättesaadav kõigile ning esitatud eri kujul ja nii riigikeeles kui ka inglise keeles, see peaks sisaldama vastavate veebisaitide ning nutitelefoni rakenduste andmeid, aga ka postiaadressi kaebuste esitamiseks ja kaebusevorme;

| 18. | nõuab ühtlasi, et reisijaid teavitataks nendest õigustest samamoodi, nagu neid teavitatakse nende kohustustest; |
| --- | --- |

18.

nõuab ühtlasi, et reisijaid teavitataks nendest õigustest samamoodi, nagu neid teavitatakse nende kohustustest;

| 19. | rõhutab, et tuleb esitada reisijate ning teiste asjaomaste sidusrühmade (nt vedajad, infrastruktuuri haldajad, puudega inimeste saatjad) õigused ja kohustused, aga ka reisieelne teave (sealhulgas veebilehed), broneeringusüsteemid, reaalajas saadav reisiteave ja internetipõhised teenused peavad olema reisijatele tagatud puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadaval kujul; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et tuleb esitada reisijate ning teiste asjaomaste sidusrühmade (nt vedajad, infrastruktuuri haldajad, puudega inimeste saatjad) õigused ja kohustused, aga ka reisieelne teave (sealhulgas veebilehed), broneeringusüsteemid, reaalajas saadav reisiteave ja internetipõhised teenused peavad olema reisijatele tagatud puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadaval kujul;

| 20. | kutsub vedajaid üles lisama piletile reisijate õigustega seotud teabe, iseäranis abi ja toe saamiseks vajalikud kontaktid; |
| --- | --- |

20.

kutsub vedajaid üles lisama piletile reisijate õigustega seotud teabe, iseäranis abi ja toe saamiseks vajalikud kontaktid;

| 21. | rõhutab, et juhul kui pilet ostetakse ette kogu reisiks, tuleb anda selget teavet vedajate vastutuse kohta reisi jooksul tekkinud pagasikahju eest, erinevate lubatud pagasilimiitide kohta, hilinemise eest makstavate hüvitiste ja eri vedajate eeskirjade kohta ning marsruudi muutmise, sealhulgas ühendvedude marsruudi muutmise kohta reisi katkemise ja reisist mahajäämise korral; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et juhul kui pilet ostetakse ette kogu reisiks, tuleb anda selget teavet vedajate vastutuse kohta reisi jooksul tekkinud pagasikahju eest, erinevate lubatud pagasilimiitide kohta, hilinemise eest makstavate hüvitiste ja eri vedajate eeskirjade kohta ning marsruudi muutmise, sealhulgas ühendvedude marsruudi muutmise kohta reisi katkemise ja reisist mahajäämise korral;

| 22. | kiidab komisjoni pakutud uut nutitelefoni rakendust, mis annab teavet reisijate õiguste kohta mitmes keeles ja puudega reisijatele kättesaadaval kujul; kutsub liikmesriike ja transpordiettevõtjaid üles kiirendama sarnaste moodsate tehnoloogiate – sh SMS, sotsiaalsed võrgustikud, videotehnoloogial põhinevad viipekeelsed teenused, kurtide, vaegkuuljate ja kõnepuudega kasutajate kaasamist tagavad tekstipõhised teenused – kasutamise arendamist ja kasutamist; palub ametiasutustel, tarbijakaitseametitel ja organisatsioonidel, mis esindavad kõikide reisijate huvisid, luua sarnased algatused; palub lisaks komisjonil alati arvestada eakamate inimestega, kellel ei ole reisides alati kaasas kaasaegset tehnoloogiat; on ühtlasi seisukohal, et tuleks kaaluda internetile tasuta juurdepääsu võimaldamist lennujaamades, jaamades ja muudes suurtes lähtekohtades, et teenust saaks laialdasemalt kasutada; |
| --- | --- |

22.

kiidab komisjoni pakutud uut nutitelefoni rakendust, mis annab teavet reisijate õiguste kohta mitmes keeles ja puudega reisijatele kättesaadaval kujul; kutsub liikmesriike ja transpordiettevõtjaid üles kiirendama sarnaste moodsate tehnoloogiate – sh SMS, sotsiaalsed võrgustikud, videotehnoloogial põhinevad viipekeelsed teenused, kurtide, vaegkuuljate ja kõnepuudega kasutajate kaasamist tagavad tekstipõhised teenused – kasutamise arendamist ja kasutamist; palub ametiasutustel, tarbijakaitseametitel ja organisatsioonidel, mis esindavad kõikide reisijate huvisid, luua sarnased algatused; palub lisaks komisjonil alati arvestada eakamate inimestega, kellel ei ole reisides alati kaasas kaasaegset tehnoloogiat; on ühtlasi seisukohal, et tuleks kaaluda internetile tasuta juurdepääsu võimaldamist lennujaamades, jaamades ja muudes suurtes lähtekohtades, et teenust saaks laialdasemalt kasutada;

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks uute tehnoloogiate kasutamist kõikide transpordiliikide puhul pardakaardi väljastamiseks, nii et pardakaart säiliks ja oleks kehtiv ja seda saaks näha elektrooniliselt, et soodustada sujuvamat pardaleminekut ja keskkonnasäästlikumat reisimist; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks uute tehnoloogiate kasutamist kõikide transpordiliikide puhul pardakaardi väljastamiseks, nii et pardakaart säiliks ja oleks kehtiv ja seda saaks näha elektrooniliselt, et soodustada sujuvamat pardaleminekut ja keskkonnasäästlikumat reisimist;

| 24. | soovitab luua lahkumis- ja saabumiskohtadesse (lennujaamad, raudteejaamad, bussiterminalid ja sadamad) nähtavas ja keskses kohas asuvad füüsiliselt ja teabevahetuse seisukohalt ligipääsetavad info- ja abipunktid, kus on piisavalt töötajaid, kes on läbinud asjakohase koolituse, et vastata puudega või piiratud liikumisvõimega reisijate vajadustele ning pakkuda tõhusamaid abiteenuseid üksik- ja rühmareisijatele transpordiprobleemide korral, pöörates erilist tähelepanu lastega reisijatele ning puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele; soovitab, et kohal peaksid olema asjakohase koolituse saanud töötajad, kes suudavad teha kiireid otsuseid marsruudi muutmise või uue broneerimise kohta, aidata pagasi kadumise, hilinemise ja kahjustumise korral ning tegeleda kompensatsiooni- ja hüvitamistaotlustega; märgib, et väikestes ja töötajateta raudtee- ja bussijaamades tuleks pakkuda alternatiivseid lahendusi nagu infotelefoni number või veebileht; |
| --- | --- |

24.

soovitab luua lahkumis- ja saabumiskohtadesse (lennujaamad, raudteejaamad, bussiterminalid ja sadamad) nähtavas ja keskses kohas asuvad füüsiliselt ja teabevahetuse seisukohalt ligipääsetavad info- ja abipunktid, kus on piisavalt töötajaid, kes on läbinud asjakohase koolituse, et vastata puudega või piiratud liikumisvõimega reisijate vajadustele ning pakkuda tõhusamaid abiteenuseid üksik- ja rühmareisijatele transpordiprobleemide korral, pöörates erilist tähelepanu lastega reisijatele ning puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele; soovitab, et kohal peaksid olema asjakohase koolituse saanud töötajad, kes suudavad teha kiireid otsuseid marsruudi muutmise või uue broneerimise kohta, aidata pagasi kadumise, hilinemise ja kahjustumise korral ning tegeleda kompensatsiooni- ja hüvitamistaotlustega; märgib, et väikestes ja töötajateta raudtee- ja bussijaamades tuleks pakkuda alternatiivseid lahendusi nagu infotelefoni number või veebileht;

| 25. | on seisukohal, et kõik transpordiettevõtjad peaksid kasutusele võtma kõikidele reisi broneerinud reisijatele mõeldud kättesaadava ja tõhusa abitelefoni; abitelefonilt tuleb pakkuda teavet ja alternatiivseid ettepanekuid reisi katkemise korral ning lennu-, laeva- ja raudteetranspordi puhul ei tohiks kõne hind mingil juhul olla suurem kui kohaliku kõne hind; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et kõik transpordiettevõtjad peaksid kasutusele võtma kõikidele reisi broneerinud reisijatele mõeldud kättesaadava ja tõhusa abitelefoni; abitelefonilt tuleb pakkuda teavet ja alternatiivseid ettepanekuid reisi katkemise korral ning lennu-, laeva- ja raudteetranspordi puhul ei tohiks kõne hind mingil juhul olla suurem kui kohaliku kõne hind;

| 26. | on seisukohal, et ülebroneerimise korral tuleks pileteid ostvatele reisijatele anda asjakohast teavet; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et ülebroneerimise korral tuleks pileteid ostvatele reisijatele anda asjakohast teavet;

| 27. | palub komisjonil hiljutisi kohtuotsuseid ja eelkõige Euroopa Liidu Kohtu otsuseid arvesse võttes ajakohastada kõik materjalid (komisjoni veebileht, dokumendid, brošüürid), mis on seotud eri transpordiliikidega reisivate reisijate õigustega; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil hiljutisi kohtuotsuseid ja eelkõige Euroopa Liidu Kohtu otsuseid arvesse võttes ajakohastada kõik materjalid (komisjoni veebileht, dokumendid, brošüürid), mis on seotud eri transpordiliikidega reisivate reisijate õigustega;

Läbipaistvus

| 28. | palub komisjonil laiendada teenuse standardi kohta aru andmise kohustust, nagu see kehtib juba raudteeveo-ettevõtjatele, ka transpordile teistes transpordivaldkondades, võttes arvesse vastava transpordiliigi eripära; on arvamusel, et võrdlusandmete avaldamine võib aidata tarbijatel orienteeruda ja ettevõtetel reklaami teha; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil laiendada teenuse standardi kohta aru andmise kohustust, nagu see kehtib juba raudteeveo-ettevõtjatele, ka transpordile teistes transpordivaldkondades, võttes arvesse vastava transpordiliigi eripära; on arvamusel, et võrdlusandmete avaldamine võib aidata tarbijatel orienteeruda ja ettevõtetel reklaami teha;

| 29. | nõuab, et komisjon kohustaks liikmesriike koguma statistilisi andmeid nii reisijate õiguste rikkumise ja nende kõikide kaebuste menetlemise kui ka hilinemiste arvu ja kestuse ning kaotatud, hilinenud või kahjustatud pagasi kohta; palub komisjonil analüüsida neid liikmesriikide esitatud statistilisi andmeid, avaldada analüüside tulemused ja luua andmebaasi teabe vahetamiseks; palub komisjonil võtta koostöös liikmesriikide ja riiklike täitevasutustega selleks vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et komisjon kohustaks liikmesriike koguma statistilisi andmeid nii reisijate õiguste rikkumise ja nende kõikide kaebuste menetlemise kui ka hilinemiste arvu ja kestuse ning kaotatud, hilinenud või kahjustatud pagasi kohta; palub komisjonil analüüsida neid liikmesriikide esitatud statistilisi andmeid, avaldada analüüside tulemused ja luua andmebaasi teabe vahetamiseks; palub komisjonil võtta koostöös liikmesriikide ja riiklike täitevasutustega selleks vajalikke meetmeid;

| 30. | on seisukohal, et paljude transpordiettevõtjate veebilehed ei ole veel piisavalt selged ja võivad tarbijat pileti broneerimisel eksitada; palub komisjonil tagada hindade läbipaistvust ja ebaausaid kaubandustavasid käsitlevate kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine ja jõustamine kooskõlas direktiividega 2011/83/EL ja 2005/29/EÜ ning kaaluda karistusmenetluste süsteemi loomist, mida tuleks kasutada hindade läbipaistvuse alaste Euroopa õigusaktide tuvastatud rikkumise korral; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et paljude transpordiettevõtjate veebilehed ei ole veel piisavalt selged ja võivad tarbijat pileti broneerimisel eksitada; palub komisjonil tagada hindade läbipaistvust ja ebaausaid kaubandustavasid käsitlevate kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine ja jõustamine kooskõlas direktiividega 2011/83/EL ja 2005/29/EÜ ning kaaluda karistusmenetluste süsteemi loomist, mida tuleks kasutada hindade läbipaistvuse alaste Euroopa õigusaktide tuvastatud rikkumise korral;

| 31. | palub komisjonil kindlustada, et eelkõige määruse (EÜ) nr 80/2009 reguleerimisalasse kuuluvate arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul sisaldaksid hinnad kohustuslikke tegevuskulusid ja et tõepoolest vabatahtlikud kaubad oleksid avaldatud ja broneeritavad koos vajaliku teabega ja kõrvalteenuste tasudega (krediitkaardiga maksmise tasud ja teenustasud), nii et vahetult enne ostu sooritamist ei lisata enam lisatasusid ning tarbijatel on võimalik teha selget vahet hindades sisalduvate kohustuslike tegevuskulude ja broneeritavate lisakaupade vahel; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil kindlustada, et eelkõige määruse (EÜ) nr 80/2009 reguleerimisalasse kuuluvate arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul sisaldaksid hinnad kohustuslikke tegevuskulusid ja et tõepoolest vabatahtlikud kaubad oleksid avaldatud ja broneeritavad koos vajaliku teabega ja kõrvalteenuste tasudega (krediitkaardiga maksmise tasud ja teenustasud), nii et vahetult enne ostu sooritamist ei lisata enam lisatasusid ning tarbijatel on võimalik teha selget vahet hindades sisalduvate kohustuslike tegevuskulude ja broneeritavate lisakaupade vahel;

| 32. | kutsub komisjoni üles tagama veebilehtede parema järelevalve ning teavitama riiklikke täitevasutusi kehtivate eeskirjade väärast kohaldamisest, et neid tugevdada; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles tagama veebilehtede parema järelevalve ning teavitama riiklikke täitevasutusi kehtivate eeskirjade väärast kohaldamisest, et neid tugevdada;

| 33. | kutsub komisjoni üles koostöös riiklike asutustega kaaluma ühendvedudekeskse ühtlustatud lähenemisviisi kehtestamist, mis käsitleks reisijateveoteenuse sisu ja hinnaelemente, mida kõikide transpordiliikide baashind peab hõlmama; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles koostöös riiklike asutustega kaaluma ühendvedudekeskse ühtlustatud lähenemisviisi kehtestamist, mis käsitleks reisijateveoteenuse sisu ja hinnaelemente, mida kõikide transpordiliikide baashind peab hõlmama;

| 34. | on veendunud, et baashinnas arvestatavasse teenuste tuumikusse peaksid vähemalt kuuluma kõik reisijateveoks vältimatud tegevuskulud (sealhulgas need, mis on seotud vedaja õiguslike kohustustega, nagu ohutus, turvalisus ja reisijate õigused), kõik reisija seisukohast reisimiseks hädavajalikud aspektid (nagu piletite ja pardakaartide esitamine ning võimalikult vähese pagasi ja isiklike asjade kaasaskandmine) ning kõik makse sooritamisega seotud kulud (näiteks krediitkaardiga maksmisega seotud kulud); |
| --- | --- |

34.

on veendunud, et baashinnas arvestatavasse teenuste tuumikusse peaksid vähemalt kuuluma kõik reisijateveoks vältimatud tegevuskulud (sealhulgas need, mis on seotud vedaja õiguslike kohustustega, nagu ohutus, turvalisus ja reisijate õigused), kõik reisija seisukohast reisimiseks hädavajalikud aspektid (nagu piletite ja pardakaartide esitamine ning võimalikult vähese pagasi ja isiklike asjade kaasaskandmine) ning kõik makse sooritamisega seotud kulud (näiteks krediitkaardiga maksmisega seotud kulud);

| 35. | palub komisjonil tegeleda lennuettevõtjate lepingutes üha rohkem levivate ebaõiglaste tingimustega, näiteks ebaõiglane nõue, et reisijad peavad edasi-tagasi suuna pileti puhul kõigepealt ära kasutama esimese otsa pileti, et saada piletit hiljem kasutada tagasilennu suunal, ning et reisijad peavad kõiki pileteid kasutama reisi jooksul kindlas järjekorras; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil tegeleda lennuettevõtjate lepingutes üha rohkem levivate ebaõiglaste tingimustega, näiteks ebaõiglane nõue, et reisijad peavad edasi-tagasi suuna pileti puhul kõigepealt ära kasutama esimese otsa pileti, et saada piletit hiljem kasutada tagasilennu suunal, ning et reisijad peavad kõiki pileteid kasutama reisi jooksul kindlas järjekorras;

| 36. | palub komisjonil tagada, et piletimüük ja hinna kujunemise läbipaistvus oleksid diskrimineerimiseta kättesaadavad kõikidele, sõltumata tarbija või reisibüroo asukohast või riigist, ning et uuritaks põhjalikumalt reisijatele hinna kehtestamisel diskrimineerimist nende elukohariigi alusel ning et probleemi leidmisel kõrvaldataks see täielikult; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil tagada, et piletimüük ja hinna kujunemise läbipaistvus oleksid diskrimineerimiseta kättesaadavad kõikidele, sõltumata tarbija või reisibüroo asukohast või riigist, ning et uuritaks põhjalikumalt reisijatele hinna kehtestamisel diskrimineerimist nende elukohariigi alusel ning et probleemi leidmisel kõrvaldataks see täielikult;

| 37. | palub komisjonil tegeleda väljaspool arvutipõhiseid ettetellimissüsteeme käsitleva määruse (EÜ) nr 80/2009 reguleerimisala arenenud turustuskanalite läbipaistvuse ja neutraalsuse küsimusega; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil tegeleda väljaspool arvutipõhiseid ettetellimissüsteeme käsitleva määruse (EÜ) nr 80/2009 reguleerimisala arenenud turustuskanalite läbipaistvuse ja neutraalsuse küsimusega;

| 38. | kordab oma palvet, et komisjon pakuks meetmeid, mis võimaldavad ühtlustada käsipagasi transpordiga seotud eeskirju, et kaitsta reisijaid ülemääraste piirangute eest ja võimaldada neil viia pardale mõistlikus koguses käsipagasit, sealhulgas lennujaama kauplustes tehtud ostud; |
| --- | --- |

38.

kordab oma palvet, et komisjon pakuks meetmeid, mis võimaldavad ühtlustada käsipagasi transpordiga seotud eeskirju, et kaitsta reisijaid ülemääraste piirangute eest ja võimaldada neil viia pardale mõistlikus koguses käsipagasit, sealhulgas lennujaama kauplustes tehtud ostud;

| 39. | nõuab komisjonilt tungivalt reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide direktiivi 90/314/EMÜ kiiremat läbivaatamist käsitleva seadusandliku ettepaneku esitamist, et tagada, et tarbijatel ja sektoris tegutsevatel ettevõtjatel oleks nii tavapärastes olukordades kui ka eriolukordades olemas selge õigusraamistik; on lisaks seisukohal, et komisjon peas direktiivi läbivaatamisel kaaluma samade õigusaktide kohaldamist kõikidele turismiteenuste osutajatele, kuna esmatähtsad tegurid peaksid siinkohal olema tarbijale osutatud teenuse kvaliteet ja õiglane konkurents; |
| --- | --- |

39.

nõuab komisjonilt tungivalt reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide direktiivi 90/314/EMÜ kiiremat läbivaatamist käsitleva seadusandliku ettepaneku esitamist, et tagada, et tarbijatel ja sektoris tegutsevatel ettevõtjatel oleks nii tavapärastes olukordades kui ka eriolukordades olemas selge õigusraamistik; on lisaks seisukohal, et komisjon peas direktiivi läbivaatamisel kaaluma samade õigusaktide kohaldamist kõikidele turismiteenuste osutajatele, kuna esmatähtsad tegurid peaksid siinkohal olema tarbijale osutatud teenuse kvaliteet ja õiglane konkurents;

| 40. | palub komisjonil reisipakettide direktiivi läbivaatamisel põhjalikult uurida e-kaubanduse ja digitaalsete turgude mõju tarbija käitumisele Euroopa turismitööstuses; on seisukohal, et komisjon peab rohkem pingutama, et parandada turistidele antava teabe kvaliteeti ja sisu ning et asjaomane teave oleks tarbijatele kergesti kättesaadav ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil reisipakettide direktiivi läbivaatamisel põhjalikult uurida e-kaubanduse ja digitaalsete turgude mõju tarbija käitumisele Euroopa turismitööstuses; on seisukohal, et komisjon peab rohkem pingutama, et parandada turistidele antava teabe kvaliteeti ja sisu ning et asjaomane teave oleks tarbijatele kergesti kättesaadav ja usaldusväärne;

Rakendamine ja jõustamine

| 41. | märgib, et lennu- ja muude reisijate õigusi käsitlevaid ELi eeskirju rakendatakse ja jõustatakse ELis kõigi transpordiliikide puhul veel ebaühtlaselt ning see kahjustab vaba liikumist siseturul, kuna see tekitab kodanikes reisimise ajal ebakindlust ning kahjustab transpordiettevõtjate ausat konkurentsi; |
| --- | --- |

41.

märgib, et lennu- ja muude reisijate õigusi käsitlevaid ELi eeskirju rakendatakse ja jõustatakse ELis kõigi transpordiliikide puhul veel ebaühtlaselt ning see kahjustab vaba liikumist siseturul, kuna see tekitab kodanikes reisimise ajal ebakindlust ning kahjustab transpordiettevõtjate ausat konkurentsi;

| 42. | nõuab komisjonilt tungivalt selgete eeskirjade kehtestamist riiklike täitevasutuste loomise kohta, et hõlbustada reisijatele läbipaistvamat ja lihtsamat juurdepääsu asjaomastele asutustele; |
| --- | --- |

42.

nõuab komisjonilt tungivalt selgete eeskirjade kehtestamist riiklike täitevasutuste loomise kohta, et hõlbustada reisijatele läbipaistvamat ja lihtsamat juurdepääsu asjaomastele asutustele;

| 43. | peab eri transpordiliikide riiklike täitevasutuste ühendamist vajalikuks sammuks, et saavutada reisijate õiguste ühtne rakendamine; |
| --- | --- |

43.

peab eri transpordiliikide riiklike täitevasutuste ühendamist vajalikuks sammuks, et saavutada reisijate õiguste ühtne rakendamine;

| 44. | palub komisjonil tagada, et riiklikud täitevasutused teevad tihedamat koostööd, kasutavad ühtlasemaid töömeetodeid ning vahetavad tihedalt teavet riiklikul tasandil ja kogu ELis võrgustike loomiseks ja õigusaktide kohaldamiseks; palub komisjonil kasutada kõiki oma volitusi, sealhulgas vajaduse korral rikkumismenetlust, et tagada asjaomaste ELi õigusaktide ühtlasem rakendamine; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil tagada, et riiklikud täitevasutused teevad tihedamat koostööd, kasutavad ühtlasemaid töömeetodeid ning vahetavad tihedalt teavet riiklikul tasandil ja kogu ELis võrgustike loomiseks ja õigusaktide kohaldamiseks; palub komisjonil kasutada kõiki oma volitusi, sealhulgas vajaduse korral rikkumismenetlust, et tagada asjaomaste ELi õigusaktide ühtlasem rakendamine;

| 45. | tuletab meelde, et kõikides riiklikes täitevasutustes ühtse töömeetodi kasutamine tagab reisijate õiguste ühtlase jõustamise kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et kõikides riiklikes täitevasutustes ühtse töömeetodi kasutamine tagab reisijate õiguste ühtlase jõustamise kõikides liikmesriikides;

| 46. | palub liikmesriikidel eraldada piisavad vahendid, et tagada õiguste tõhus jõustamine ja koostöö teiste liikmesriikide riiklike täitevasutustega; rõhutab ühtsete, tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste ja hüvitamisskeemide tähtsust, et luua kõikidele asjaosalistele reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide järgimiseks võrdsed võimalused ja tugevad majanduslikud stiimulid; |
| --- | --- |

46.

palub liikmesriikidel eraldada piisavad vahendid, et tagada õiguste tõhus jõustamine ja koostöö teiste liikmesriikide riiklike täitevasutustega; rõhutab ühtsete, tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste ja hüvitamisskeemide tähtsust, et luua kõikidele asjaosalistele reisijate õigusi käsitlevate õigusaktide järgimiseks võrdsed võimalused ja tugevad majanduslikud stiimulid;

| 47. | palub komisjonil toetada keskse, elektroonilise kaebuste esitamise punkti (clearing house) loomist, see oleks riiklike täitevasutuste ühine struktuur kaebuste menetlemiseks ning peaks nõustama lennu- ja muid reisijaid kaebuste esitamisel ning suunama nad aega ja kulusid säästvalt edasi vastava pädeva riikliku täitevasutuse juurde; soovitab luua standardse meiliaadressi ja kogu ELis toimiva tasuta infoliini, et kaebuste esitamise punkt saaks reisijaid teavitada ja nõustada; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil toetada keskse, elektroonilise kaebuste esitamise punkti (clearing house) loomist, see oleks riiklike täitevasutuste ühine struktuur kaebuste menetlemiseks ning peaks nõustama lennu- ja muid reisijaid kaebuste esitamisel ning suunama nad aega ja kulusid säästvalt edasi vastava pädeva riikliku täitevasutuse juurde; soovitab luua standardse meiliaadressi ja kogu ELis toimiva tasuta infoliini, et kaebuste esitamise punkt saaks reisijaid teavitada ja nõustada;

| 48. | kutsub komisjoni üles koostama kaebuste kiiresti ja lihtsustatud korras lahendamise suunised; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles koostama kaebuste kiiresti ja lihtsustatud korras lahendamise suunised;

| 49. | palub komisjonil töötada välja koostöös liikmesriikidega ja konsulteerides kõikide sidusrühmadega iga transpordiliigi kohta kogu ELis kehtiva kaebusevormi, mis tuleks tõlkida kõigi ELi liikmesriikide ametlikesse keeltesse ning peaks olema juurdepääsetav kõigile reisijatele, sealhulgas pimedatele, ning kättesaadav eri kujul, broneerimise etapis, kõigis reisiterminalides ja internetis; palub komisjonil teha ettepaneku kõikides transpordivaldkondades reisijatele kaebuste esitamise ning transpordiettevõtjatele ja riiklikele täitevasutustele kaebuste menetlemise maksimumaja kohta; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil töötada välja koostöös liikmesriikidega ja konsulteerides kõikide sidusrühmadega iga transpordiliigi kohta kogu ELis kehtiva kaebusevormi, mis tuleks tõlkida kõigi ELi liikmesriikide ametlikesse keeltesse ning peaks olema juurdepääsetav kõigile reisijatele, sealhulgas pimedatele, ning kättesaadav eri kujul, broneerimise etapis, kõigis reisiterminalides ja internetis; palub komisjonil teha ettepaneku kõikides transpordivaldkondades reisijatele kaebuste esitamise ning transpordiettevõtjatele ja riiklikele täitevasutustele kaebuste menetlemise maksimumaja kohta;

| 50. | kutsub komisjoni üles tagama kõikidele reisijatele võimaluse võtta transpordiettevõtjaga ühendust, eelkõige teabe saamiseks või kaebuse esitamiseks, kõikide broneerimisel kasutatavate sidevahendite kaudu ja mõistliku hinna eest; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles tagama kõikidele reisijatele võimaluse võtta transpordiettevõtjaga ühendust, eelkõige teabe saamiseks või kaebuse esitamiseks, kõikide broneerimisel kasutatavate sidevahendite kaudu ja mõistliku hinna eest;

| 51. | on arvamusel, et piletil peaksid olema selgelt näha transpordiettevõtja pakutavate müügijärgsete teenuste kontaktandmed, nt teabeteenused reisijatele ja kaebuste käsitlemine, samuti kõik transporditeenuse olulised omadused, nt hind ja reisi tingimuste ja üksikasjade kokkuvõte; |
| --- | --- |

51.

on arvamusel, et piletil peaksid olema selgelt näha transpordiettevõtja pakutavate müügijärgsete teenuste kontaktandmed, nt teabeteenused reisijatele ja kaebuste käsitlemine, samuti kõik transporditeenuse olulised omadused, nt hind ja reisi tingimuste ja üksikasjade kokkuvõte;

| 52. | julgustab komisjoni selgitama koos liikmesriikidega välja riiklike kaebuste esitamise punktide struktuurilised ja menetluslikud puudused ning need kõrvaldama ja hoolitsema selle eest, et õigusakte rakendatakse kooskõlas vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks kavandatud ELi meetmete ja tõhusate kollektiivsete õiguskaitsemehhanismidega eesmärgiga tagada, et reisijad saavad oma õigusi teostada taskukohase, otstarbeka ja juurdepääsetava üleeuroopalise süsteemi abil, kusjuures reisijatel peab olema endiselt võimalus valida kohtutee; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad võtaksid komisjoni toel kasutusele hästi reguleeritud vahendid vahendamiseks või arendaksid neid, et tegeleda täitevasutuste ja teiste sõltumatute ametiasutuste juhtimisel kõikides transpordiliikides reisijate ja teenuse osutajate vahel tekkivate lahkhelidega; |
| --- | --- |

52.

julgustab komisjoni selgitama koos liikmesriikidega välja riiklike kaebuste esitamise punktide struktuurilised ja menetluslikud puudused ning need kõrvaldama ja hoolitsema selle eest, et õigusakte rakendatakse kooskõlas vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks kavandatud ELi meetmete ja tõhusate kollektiivsete õiguskaitsemehhanismidega eesmärgiga tagada, et reisijad saavad oma õigusi teostada taskukohase, otstarbeka ja juurdepääsetava üleeuroopalise süsteemi abil, kusjuures reisijatel peab olema endiselt võimalus valida kohtutee; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad võtaksid komisjoni toel kasutusele hästi reguleeritud vahendid vahendamiseks või arendaksid neid, et tegeleda täitevasutuste ja teiste sõltumatute ametiasutuste juhtimisel kõikides transpordiliikides reisijate ja teenuse osutajate vahel tekkivate lahkhelidega;

| 53. | soovitab suurendada põhiteenuste valdkonnas mobiilside rakenduste kasutust, iseäranis lennutranspordis, näiteks piletite ostmise ja lennule registreerimisega seoses, ning nõuab tungivalt, et mobiilside rakenduste tööstusharu kiirendaks sarnaste vahendite väljatöötamist ka kaebuste menetlemise ja kadunud pagasi küsimuste lahendamisega seoses; |
| --- | --- |

53.

soovitab suurendada põhiteenuste valdkonnas mobiilside rakenduste kasutust, iseäranis lennutranspordis, näiteks piletite ostmise ja lennule registreerimisega seoses, ning nõuab tungivalt, et mobiilside rakenduste tööstusharu kiirendaks sarnaste vahendite väljatöötamist ka kaebuste menetlemise ja kadunud pagasi küsimuste lahendamisega seoses;

Vastutusega seotud küsimused

| 54. | juhib tähelepanu vajadusele määratleda ühemõttelisemalt mõiste „erakorralised asjaolud” kõikide transpordiliikide puhul, kuna see võimaldaks vedajatel rakendada eeskirju ühetaolisemalt ning annaks reisijatele vahendi oma õiguste kehtestamiseks, vähendaks kehtiva õiguse riikide tasandil erinevat jõustamist ning hüvitamiseeskirjadega seotud õiguslike probleemide ulatust; palub komisjonil esitada vastavad seadusandlikud ettepanekud, kaasates sellesse transpordi valdkonna sidusrühmad ja võttes arvesse Euroopa Kohtu asjakohaseid otsuseid; rõhutab, et määratlemisel tuleb arvesse võtta transpordiliikide erinevusi; märgib, et tehnilist riket ei tohiks pidada erakorraliseks asjaoluks ning et see peaks jääma vedaja vastutusse; rõhutab, et vedajad ei peaks vastutama häirete eest, mida nad ei ole põhjustanud, kui vedaja on nende vältimiseks võtnud kõik mõistlikud meetmed; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu vajadusele määratleda ühemõttelisemalt mõiste „erakorralised asjaolud” kõikide transpordiliikide puhul, kuna see võimaldaks vedajatel rakendada eeskirju ühetaolisemalt ning annaks reisijatele vahendi oma õiguste kehtestamiseks, vähendaks kehtiva õiguse riikide tasandil erinevat jõustamist ning hüvitamiseeskirjadega seotud õiguslike probleemide ulatust; palub komisjonil esitada vastavad seadusandlikud ettepanekud, kaasates sellesse transpordi valdkonna sidusrühmad ja võttes arvesse Euroopa Kohtu asjakohaseid otsuseid; rõhutab, et määratlemisel tuleb arvesse võtta transpordiliikide erinevusi; märgib, et tehnilist riket ei tohiks pidada erakorraliseks asjaoluks ning et see peaks jääma vedaja vastutusse; rõhutab, et vedajad ei peaks vastutama häirete eest, mida nad ei ole põhjustanud, kui vedaja on nende vältimiseks võtnud kõik mõistlikud meetmed;

| 55. | on seisukohal, et praegune tarbijakaitse tase lennuettevõtjate pankroti või maksejõuetuse korral ei ole piisav ja et vabatahtliku kindlustuse kavad ei asenda nõutavaid seaduslikke õigusi; palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku asjakohaste meetmete kohta, mis aitaksid kaitsta reisijaid lennuettevõtjate maksejõuetuse või pankroti või ettevõtjalt tegevusloa äravõtmise korral, meetmed hõlmaksid kitsikusse jäetud reisijate kodumaale tagasi viimist tegevuse lõpetamise korral, kohustuslikku kindlustust või tagatisfondi loomist; juhib sellega seoses tähelepanu oma 25. novembri 2009. aasta resolutsioonile lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta; nõuab, et komisjon töötaks välja rahvusvahelise lepingu, mis näeb sellised meetmed ette ka kolmandate riikide lennuettevõtjatele; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et praegune tarbijakaitse tase lennuettevõtjate pankroti või maksejõuetuse korral ei ole piisav ja et vabatahtliku kindlustuse kavad ei asenda nõutavaid seaduslikke õigusi; palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku asjakohaste meetmete kohta, mis aitaksid kaitsta reisijaid lennuettevõtjate maksejõuetuse või pankroti või ettevõtjalt tegevusloa äravõtmise korral, meetmed hõlmaksid kitsikusse jäetud reisijate kodumaale tagasi viimist tegevuse lõpetamise korral, kohustuslikku kindlustust või tagatisfondi loomist; juhib sellega seoses tähelepanu oma 25. novembri 2009. aasta resolutsioonile lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta; nõuab, et komisjon töötaks välja rahvusvahelise lepingu, mis näeb sellised meetmed ette ka kolmandate riikide lennuettevõtjatele;

| 56. | tuletab liikmesriikidele meelde, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1008/2008 on neil kohustus korrapäraselt hinnata lennuettevõtjate rahalist olukorda ja tingimuste mittetäitmisel võtta ettenähtud meetmed, sealhulgas võtta vajaduse korral lennuettevõtjalt tegevusluba; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et riiklikud asutused täidaksid oma kohustusi; |
| --- | --- |

56.

tuletab liikmesriikidele meelde, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1008/2008 on neil kohustus korrapäraselt hinnata lennuettevõtjate rahalist olukorda ja tingimuste mittetäitmisel võtta ettenähtud meetmed, sealhulgas võtta vajaduse korral lennuettevõtjalt tegevusluba; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et riiklikud asutused täidaksid oma kohustusi;

| 57. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku erinevate transpordiliikide teenuse osutajate kohustuse kohta anda lõplik garantii, et nad täidavad maksejõuetuse, pankroti või tegevusloa kaotamise korral oma kohustused lennureisijate ees; |
| --- | --- |

57.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku erinevate transpordiliikide teenuse osutajate kohustuse kohta anda lõplik garantii, et nad täidavad maksejõuetuse, pankroti või tegevusloa kaotamise korral oma kohustused lennureisijate ees;

| 58. | tervitab komisjoni kaalutlust muuta määrust (EÜ) nr 261/2004; palub komisjonil seoses sellega uurida õigusakti ettepaneku mõju hindamise raames ka kohtuotsuse Sturgeon tagajärgi (6); |
| --- | --- |

58.

tervitab komisjoni kaalutlust muuta määrust (EÜ) nr 261/2004; palub komisjonil seoses sellega uurida õigusakti ettepaneku mõju hindamise raames ka kohtuotsuse Sturgeon tagajärgi (6);

| 59. | palub komisjonil selgitada vastutuse küsimust seoses pagasikahjudega, eelkõige liikumis- või muude abivahendite puhul, mille asendamise kulud ületavad sageli rahvusvahelise õigusega ette nähtud maksimaalse hüvitise; nõuab, et vedajate või teenusepakkujate poolt pagasi käitlemisel piiratud liikumisvõimega või puudega inimeste liikumisabivahenditele tekitatud kahju kuuluks täielikult hüvitamisele, kuna asjaomased vahendid on tähtsad nende kaasamise, inimväärikuse ja sõltumatuse seisukohast ega ole seega võrreldavad pagasiga; |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil selgitada vastutuse küsimust seoses pagasikahjudega, eelkõige liikumis- või muude abivahendite puhul, mille asendamise kulud ületavad sageli rahvusvahelise õigusega ette nähtud maksimaalse hüvitise; nõuab, et vedajate või teenusepakkujate poolt pagasi käitlemisel piiratud liikumisvõimega või puudega inimeste liikumisabivahenditele tekitatud kahju kuuluks täielikult hüvitamisele, kuna asjaomased vahendid on tähtsad nende kaasamise, inimväärikuse ja sõltumatuse seisukohast ega ole seega võrreldavad pagasiga;

| 60. | palub liikmesriikidel välja selgitada oma riiklike täitevasutuste pädevuse seoses mere- ja lennutranspordil valesti käideldud pagasiga esitatud kaebuste menetlemisel; |
| --- | --- |

60.

palub liikmesriikidel välja selgitada oma riiklike täitevasutuste pädevuse seoses mere- ja lennutranspordil valesti käideldud pagasiga esitatud kaebuste menetlemisel;

| 61. | on seisukohal, et pagasi kadumise, hilinemise või rikkumise korral peavad lennuettevõtjad esimese asjana maksma hüvitist reisijatele, kellega neil on sõlmitud leping, kuid teisalt peab neil lennuettevõtjatel olema vaidlustamisõigus, et kahju, mille eest nad ei ole tingimata vastutavad, hüvitaksid lennujaamad ja teenuseosutajad; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et pagasi kadumise, hilinemise või rikkumise korral peavad lennuettevõtjad esimese asjana maksma hüvitist reisijatele, kellega neil on sõlmitud leping, kuid teisalt peab neil lennuettevõtjatel olema vaidlustamisõigus, et kahju, mille eest nad ei ole tingimata vastutavad, hüvitaksid lennujaamad ja teenuseosutajad;

Puudega inimesed ja piiratud liikumisvõimega inimesed

| 62. | palub transpordiettevõtjatel pöörata turvalisuse ja ohutuse, sealhulgas nii transpordiseadmete tehnilise ohutuse kui ka reisijate füüsilise ohutuse aspektile suurimat tähelepanu ning pakkuda oma töötajatele hädaolukordi silmas pidades asjakohast väljaõpet ja täienduskoolitust, sealhulgas piiratud liikumisvõimega ja puudega inimestega suhtlemine; rõhutab, et koolitus tuleks läbi viia koostöös puudega isikute ja piiratud liikumisvõimega isikute esindusorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

62.

palub transpordiettevõtjatel pöörata turvalisuse ja ohutuse, sealhulgas nii transpordiseadmete tehnilise ohutuse kui ka reisijate füüsilise ohutuse aspektile suurimat tähelepanu ning pakkuda oma töötajatele hädaolukordi silmas pidades asjakohast väljaõpet ja täienduskoolitust, sealhulgas piiratud liikumisvõimega ja puudega inimestega suhtlemine; rõhutab, et koolitus tuleks läbi viia koostöös puudega isikute ja piiratud liikumisvõimega isikute esindusorganisatsioonidega.

| 63. | palub komisjonil koos transpordiettevõtjatega vaadata läbi puudega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimestega seotud ohutusnõuded eesmärgiga kehtestada erinevates transpordiliikides kohaldatavad eristandardid, eelkõige lennuliikluses (7); |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil koos transpordiettevõtjatega vaadata läbi puudega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimestega seotud ohutusnõuded eesmärgiga kehtestada erinevates transpordiliikides kohaldatavad eristandardid, eelkõige lennuliikluses (7);

| 64. | palub vedajatel koos tööstusharuga ning puudega isikute esindusorganisatsioonidega luua arusaadavad ja ühtsed teavitamisprotsessid ning korraldada need võimaluse korral kooskõlastatult, et muuta reisimine puudega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks lihtsamaks ning pakkuda võimalust teatada vajaminevast abist ette ilma lisatasuta, et vedajad saaksid arvestada nende erivajadustega ja täita seega oma abistamise kohustusi; |
| --- | --- |

64.

palub vedajatel koos tööstusharuga ning puudega isikute esindusorganisatsioonidega luua arusaadavad ja ühtsed teavitamisprotsessid ning korraldada need võimaluse korral kooskõlastatult, et muuta reisimine puudega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks lihtsamaks ning pakkuda võimalust teatada vajaminevast abist ette ilma lisatasuta, et vedajad saaksid arvestada nende erivajadustega ja täita seega oma abistamise kohustusi;

| 65. | peab oluliseks kehtestada miinimumnõuded puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste abistamiseks kõikides transpordiliikides, et tagada ühtne lähenemisviis kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

65.

peab oluliseks kehtestada miinimumnõuded puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste abistamiseks kõikides transpordiliikides, et tagada ühtne lähenemisviis kogu Euroopa Liidus;

| 66. | palub komisjonil kehtestada transpordiliigiülesed ühtsustatud miinimumeeskirjad reisiterminalis/jaamas või sõidukis/rongis/lennukis pikaajalise hilinemise korral pakutava hoolitsuse miinimumtaseme kohta; märgib, et puudega inimeste majutus või alternatiivne veoteenus peab olema nende jaoks juurdepääsetav ning et tagatud peab olema asjakohane abi; |
| --- | --- |

66.

palub komisjonil kehtestada transpordiliigiülesed ühtsustatud miinimumeeskirjad reisiterminalis/jaamas või sõidukis/rongis/lennukis pikaajalise hilinemise korral pakutava hoolitsuse miinimumtaseme kohta; märgib, et puudega inimeste majutus või alternatiivne veoteenus peab olema nende jaoks juurdepääsetav ning et tagatud peab olema asjakohane abi;

| 67. | märgib, et juurdepääsetavus mõjutab otseselt eakamate inimeste tervist ja seltsielu, kuna neil on sageli liikumise või tundlikkusega seotud või vaimseid probleeme, mis mõjutavad eakate suutlikkust reisida ja jääda ühiskonnaelus aktiivseteks osalejateks; |
| --- | --- |

67.

märgib, et juurdepääsetavus mõjutab otseselt eakamate inimeste tervist ja seltsielu, kuna neil on sageli liikumise või tundlikkusega seotud või vaimseid probleeme, mis mõjutavad eakate suutlikkust reisida ja jääda ühiskonnaelus aktiivseteks osalejateks;

| 68. | kutsub komisjoni puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele transpordisektori kaupade ja teenuste turgude võrdse ning piiramatu juurdepääsu tagamiseks välja töötama transporditaristu ja -teenuste juurdepääsetavust käsitleva üldise standardite kogumi, mis hõlmaks selliseid aspekte nagu piletimüük ning reaalajas reisiteabe ja sidusteenuste pakkumine; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele transpordisektori kaupade ja teenuste turgude võrdse ning piiramatu juurdepääsu tagamiseks välja töötama transporditaristu ja -teenuste juurdepääsetavust käsitleva üldise standardite kogumi, mis hõlmaks selliseid aspekte nagu piletimüük ning reaalajas reisiteabe ja sidusteenuste pakkumine;

| 69. | rõhutab vajadust sellise transporditaristu järele, mis tagab puudega inimestele ja piiratud liikumisvõimega inimestele diskrimineerimiseta ja vajadusele vastaval viisil (nt pimedate kirjas, kergesti loetavalt) juurdepääsu kõikidele transpordivahenditele ja nendega seotud teenustele kooskõlas universaaldisaini nõudega, sealhulgas ühelt transpordiliigilt teisele üleminekule kõikidel reisietappidel alates pileti ostmisest, platvormile juurdepääsust ja sõidukisse sisenemisest kuni vajaduse korral kaebuse esitamiseni; |
| --- | --- |

69.

rõhutab vajadust sellise transporditaristu järele, mis tagab puudega inimestele ja piiratud liikumisvõimega inimestele diskrimineerimiseta ja vajadusele vastaval viisil (nt pimedate kirjas, kergesti loetavalt) juurdepääsu kõikidele transpordivahenditele ja nendega seotud teenustele kooskõlas universaaldisaini nõudega, sealhulgas ühelt transpordiliigilt teisele üleminekule kõikidel reisietappidel alates pileti ostmisest, platvormile juurdepääsust ja sõidukisse sisenemisest kuni vajaduse korral kaebuse esitamiseni;

| 70. | on seisukohal, et vaatamata paljudele edusammudele abi kvaliteedi alal on veel liiga palju arhitektoonilisi tõkkeid, mis takistavad piiratud liikumisvõimega inimestel teenuseid täiel määral kasutada, see puudutab näiteks transpordivahenditesse (lennukid, rongid, buss jne) sisenemist; nõuab tungivalt, et transpordiettevõtjad parandaksid puudega inimestele ja piiratud liikumisvõimega inimestele pakutava abi kvaliteeti ning juhinduksid oma töötajate väljaõppes tugevamalt selle inimesterühma vajadustest ja suutlikkusest neid täita; rõhutab, et koolitust tuleks läbi viia koostöös puudega isikute ja piiratud liikumisvõimega isikute esindusorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

70.

on seisukohal, et vaatamata paljudele edusammudele abi kvaliteedi alal on veel liiga palju arhitektoonilisi tõkkeid, mis takistavad piiratud liikumisvõimega inimestel teenuseid täiel määral kasutada, see puudutab näiteks transpordivahenditesse (lennukid, rongid, buss jne) sisenemist; nõuab tungivalt, et transpordiettevõtjad parandaksid puudega inimestele ja piiratud liikumisvõimega inimestele pakutava abi kvaliteeti ning juhinduksid oma töötajate väljaõppes tugevamalt selle inimesterühma vajadustest ja suutlikkusest neid täita; rõhutab, et koolitust tuleks läbi viia koostöös puudega isikute ja piiratud liikumisvõimega isikute esindusorganisatsioonidega.

| 71. | nõuab tungivalt, et transpordiettevõtjad arvestaksid uute teenuste arendamisel puudega või piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega, iseäranis selliste kaasaegsete maksevahendite arendamisel nagu nutitelefonid ja kiipkaardid; |
| --- | --- |

71.

nõuab tungivalt, et transpordiettevõtjad arvestaksid uute teenuste arendamisel puudega või piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega, iseäranis selliste kaasaegsete maksevahendite arendamisel nagu nutitelefonid ja kiipkaardid;

| 72. | soovib, et teatud transpordiettevõtjad lõpetaksid kuritarvitamise ja/või diskrimineerimise, nõudes, et piiratud liikumisvõimega inimesed liiguksid koos saatjaga; rõhutab, et transpordiettevõtja ei tohi nõuda saatja pidevat kohalolu; viitab Bobigny kõrgeima instantsi kohtu 13. jaanuari 2012. aasta otsusele, mis puudutab ilma saatjata puudega inimeste pardale lubamisest keeldumist turvanõuete tõttu; |
| --- | --- |

72.

soovib, et teatud transpordiettevõtjad lõpetaksid kuritarvitamise ja/või diskrimineerimise, nõudes, et piiratud liikumisvõimega inimesed liiguksid koos saatjaga; rõhutab, et transpordiettevõtja ei tohi nõuda saatja pidevat kohalolu; viitab Bobigny kõrgeima instantsi kohtu 13. jaanuari 2012. aasta otsusele, mis puudutab ilma saatjata puudega inimeste pardale lubamisest keeldumist turvanõuete tõttu;

| 73. | on seisukohal, et kui puudega inimesed on kohustatud reisima koos saatjaga, peaksid saatjad saama reisida tasuta, kuna saatja kohalolek on vajalik selleks, et reisija saaks reisida; |
| --- | --- |

73.

on seisukohal, et kui puudega inimesed on kohustatud reisima koos saatjaga, peaksid saatjad saama reisida tasuta, kuna saatja kohalolek on vajalik selleks, et reisija saaks reisida;

| 74. | rõhutab, et sellega seoses peaks igal juhul olema tagatud õigus kasutada liikumisabivahendeid ning võtta kaasa tunnustatud juhtkoer või abikoer; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et sellega seoses peaks igal juhul olema tagatud õigus kasutada liikumisabivahendeid ning võtta kaasa tunnustatud juhtkoer või abikoer;

| 75. | on seisukohal, et transpordiprobleemide korral tuleb hilinemisest või tühistamisest, hotelli majutusest, alternatiivsest veoteenusest, hüvitisskeemidest ning reisi jätkamise või marsruudi muutmise võimalustest teatada puudega või piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks kättesaadaval viisil; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et transpordiprobleemide korral tuleb hilinemisest või tühistamisest, hotelli majutusest, alternatiivsest veoteenusest, hüvitisskeemidest ning reisi jätkamise või marsruudi muutmise võimalustest teatada puudega või piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks kättesaadaval viisil;

| 76. | nõuab sügava puudega inimeste jaoks, kes vajavad mähkimist ja tualettruumi abivahendeid, eraldi tasuta ruume (nn mähkimiskohti) kõikides ELi lennujaamades, mille aastane reisijate läbisõit on üle 1 000 000 inimese; |
| --- | --- |

76.

nõuab sügava puudega inimeste jaoks, kes vajavad mähkimist ja tualettruumi abivahendeid, eraldi tasuta ruume (nn mähkimiskohti) kõikides ELi lennujaamades, mille aastane reisijate läbisõit on üle 1 000 000 inimese;

Ühendveod

| 77. | võtab teadmiseks, et kui laeva- (8) ja bussireisijate (9) õigusi käsitlevad määrused vastavalt 2012. aasta detsembris ja 2013. aasta märtsis jõustuvad, saab EList maailma esimene ühtne ala, kus reisijaõigused kehtivad kõigi transpordiliikide suhtes; märgib, et kõik liikmesriigid peavad nüüd rakendama asjakohaseid ELi õigusakte täiel määral, kooskõlastatult ja koordineeritult, tagamaks, et liidu reisijateveo poliitika kujundataks strateegia poolest üheliigilisele transpordile keskenduvalt poliitikalt ümber ühendvedu toetavaks poliitikaks; |
| --- | --- |

77.

võtab teadmiseks, et kui laeva- (8) ja bussireisijate (9) õigusi käsitlevad määrused vastavalt 2012. aasta detsembris ja 2013. aasta märtsis jõustuvad, saab EList maailma esimene ühtne ala, kus reisijaõigused kehtivad kõigi transpordiliikide suhtes; märgib, et kõik liikmesriigid peavad nüüd rakendama asjakohaseid ELi õigusakte täiel määral, kooskõlastatult ja koordineeritult, tagamaks, et liidu reisijateveo poliitika kujundataks strateegia poolest üheliigilisele transpordile keskenduvalt poliitikalt ümber ühendvedu toetavaks poliitikaks;

| 78. | palub komisjonil luua uued suhtlusmudelid, mis ühendaksid reisijaid esindavaid asutusi, vedajaid ja transpordisektori sidusrühmi, et edendada ühendvedude teostamise põhimõtet; |
| --- | --- |

78.

palub komisjonil luua uued suhtlusmudelid, mis ühendaksid reisijaid esindavaid asutusi, vedajaid ja transpordisektori sidusrühmi, et edendada ühendvedude teostamise põhimõtet;

| 79. | palub liikmesriikidel rongi- ja bussitranspordi määruse kohaldamisalas püüda igati loobuda erandite kasutamisest, et lihtsustada reisimist ühendvedude abil reisijate õigusi silmas pidades; |
| --- | --- |

79.

palub liikmesriikidel rongi- ja bussitranspordi määruse kohaldamisalas püüda igati loobuda erandite kasutamisest, et lihtsustada reisimist ühendvedude abil reisijate õigusi silmas pidades;

| 80. | rõhutab, et ühendvedusid tuleks hõlbustada jalgrataste, ratastoolide ja lapsevankrite transportimise abil kõikides transpordiliikides ja teenustes, kaasa arvatud piiriülestel ja pikamaaühendustel ning kiirrongides; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et ühendvedusid tuleks hõlbustada jalgrataste, ratastoolide ja lapsevankrite transportimise abil kõikides transpordiliikides ja teenustes, kaasa arvatud piiriülestel ja pikamaaühendustel ning kiirrongides;

| 81. | palub komisjonil moodustada ühendvedusid hõlmav sidusrühm, kes annab käesoleva määruse ühendvedudele kohaldamise küsimuste korral nõuandvat abi; |
| --- | --- |

81.

palub komisjonil moodustada ühendvedusid hõlmav sidusrühm, kes annab käesoleva määruse ühendvedudele kohaldamise küsimuste korral nõuandvat abi;

| 82. | julgustab tööstusharu töötama välja selget ja teabevahetuse seisukohalt kõigile juurdepääsetavat taristut otsepiletite (üks veoleping katab mitut reisietappi ühe transpordiliigi piires) ja ühtsete piletite (millega sõlmitakse veoleping ühendvedudel põhineva reisi jaoks) pakkumiseks, eriti kiipkaartide pakkumiseks; viitab sellega seoses raudteemäärusele, mille kohaselt tuleb elektroonilisi reisiteabe- ja broneerimissüsteeme kohandada ühiste standarditega, et võimaldada reisiteabe- ja piletimüügiteenuste osutamist kogu ELis; |
| --- | --- |

82.

julgustab tööstusharu töötama välja selget ja teabevahetuse seisukohalt kõigile juurdepääsetavat taristut otsepiletite (üks veoleping katab mitut reisietappi ühe transpordiliigi piires) ja ühtsete piletite (millega sõlmitakse veoleping ühendvedudel põhineva reisi jaoks) pakkumiseks, eriti kiipkaartide pakkumiseks; viitab sellega seoses raudteemäärusele, mille kohaselt tuleb elektroonilisi reisiteabe- ja broneerimissüsteeme kohandada ühiste standarditega, et võimaldada reisiteabe- ja piletimüügiteenuste osutamist kogu ELis;

| 83. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks pingutusi Euroopa mitmeliigilise reisiplaneerimisvahendi väljatöötamiseks, mida peetakse arukate transpordisüsteemide rakendamise põhiteguriks, et tagada reisijatele „uksest ukseni” transpordiga, sealhulgas reisi hinna ja kestusega seotud teave, ning kutsub liikmesriike üles kõrvaldama koos komisjoniga olemasolevaid takistusi avalikele transpordiandmetele juurdepääsul ja andmete edastamisel, ilma seejuures piisavat andmekaitse taset kahjustamata; |
| --- | --- |

83.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks pingutusi Euroopa mitmeliigilise reisiplaneerimisvahendi väljatöötamiseks, mida peetakse arukate transpordisüsteemide rakendamise põhiteguriks, et tagada reisijatele „uksest ukseni” transpordiga, sealhulgas reisi hinna ja kestusega seotud teave, ning kutsub liikmesriike üles kõrvaldama koos komisjoniga olemasolevaid takistusi avalikele transpordiandmetele juurdepääsul ja andmete edastamisel, ilma seejuures piisavat andmekaitse taset kahjustamata;

*

* *

| 84. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

84.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 122.

(2)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 42.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0453.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0099.

(5)  Nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59).

(6)  Kohtuotsusega Sturgeon kehtestati hüvitamise kohustus üle kolme tunni pikkuse hilinemise korral. Sellel on oluline rahaline mõju lennuettevõtjatele ja tagajärjed reisijatele (tühistamised, lendude vähendamine jne). Kohtuotsuse tagajärgi on vaja seega kriitiliselt kontrollida.

(7)  Möödunud aastate kogemuste põhjal võib öelda, et näiteks lennutranspordis suurendatakse kurtide reisijate arvu lennuettevõtjate hulgas erinevalt, selle põhjused ei ole selged. Vt sellega seoses komisjonile esitatud kirjalikku küsimust E-005530/12.

(8)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 1.

(9)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 1.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/30

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012ELi arengupoliitika tulevik

P7_TA(2012)0386

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (2012/2002(INI))

2014/C 68 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava” (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava” (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (2),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „Poliitikavaldkondade arengusidusus” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „Poliitikavaldkondade arengusidusus” (3),

| — | võttes arvesse 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust „Euroopa Liidu arengupoliitika: Euroopa konsensus” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust „Euroopa Liidu arengupoliitika: Euroopa konsensus” (4),

| — | võttes arvesse 2. märtsil 2005. aastal vastu võetud Pariisi deklaratsiooni arenguabiabi tõhususe kohta: ühtlustamine, vastavusse viimine, tulemuspõhine juhtimine ja vastastikune aruandlus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsil 2005. aastal vastu võetud Pariisi deklaratsiooni arenguabiabi tõhususe kohta: ühtlustamine, vastavusse viimine, tulemuspõhine juhtimine ja vastastikune aruandlus (5),

| — | võttes arvesse 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava (6),

| — | võttes arvesse 1. detsembril 2011. aastal kokku lepitud Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembril 2011. aastal kokku lepitud Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. veebruari 2007. aasta teatist „ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas” (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. veebruari 2007. aasta teatist „ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas” (COM(2007)0072),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ (COM(2011)0594), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse finantstehingute maksu ühist süsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2008/7/EÜ (COM(2011)0594),

| — | võttes arvesse kõiki rahvusvahelise üldsuse võetud arengu ja koostööga seotud kohustusi ÜROs ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides, milleks Euroopa Liit ja liikmesriigid on kohustunud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki rahvusvahelise üldsuse võetud arengu ja koostööga seotud kohustusi ÜROs ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides, milleks Euroopa Liit ja liikmesriigid on kohustunud,

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks (8),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohta, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend: kogemused ja tulevikuväljavaated (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohta, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend: kogemused ja tulevikuväljavaated (9),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (11),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tulemuslikkuse foorumi kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tulemuslikkuse foorumi kohta (12),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee poolt 24. aprillil 2012 avaldatud ELi arengukoostöö poliitika ja -programmide eksperthinnangut (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee poolt 24. aprillil 2012 avaldatud ELi arengukoostöö poliitika ja -programmide eksperthinnangut (13),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (14),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust (15),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0234/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0234/2012),

| A. | arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt on Euroopa Liidu arengupoliitika põhieesmärk vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt on Euroopa Liidu arengupoliitika põhieesmärk vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine;

| B. | arvestades, et komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi allkirjastatud Euroopa konsensus arengupoliitikas on osa liidu õigustikust; tuletades meelde selle dokumendi, mis puudutab Euroopa arengu edenemiskava ja sellest tulenevaid õigustikke ja tegevussuundasid, tähtsust ja ulatust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi allkirjastatud Euroopa konsensus arengupoliitikas on osa liidu õigustikust; tuletades meelde selle dokumendi, mis puudutab Euroopa arengu edenemiskava ja sellest tulenevaid õigustikke ja tegevussuundasid, tähtsust ja ulatust;

| C. | arvestades, et 2015. aasta on aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtaeg; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2015. aasta on aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtaeg;

| D. | arvestades, et muutuste kava peaks pakkuma lahendusi põhjalikult muutunud maailma jaoks, kus lõhe rikaste ja vaeste vahel üha süveneb, eelkõige arenguriikides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et muutuste kava peaks pakkuma lahendusi põhjalikult muutunud maailma jaoks, kus lõhe rikaste ja vaeste vahel üha süveneb, eelkõige arenguriikides;

| E. | arvestades, et üleilmastumine, mis on küll oluline rikkuse allikas eelkõige keskmise sissetulekuga riikides, ei ole siiski piisavalt kaasa aidanud ebakindluse ega vaesuse vähendamisele; selle karmiks näiteks on maailma nälgivate ja alatoidetud elanike absoluutarvu kasv, sealhulgas paljudes keskmise sissetulekuga riikides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üleilmastumine, mis on küll oluline rikkuse allikas eelkõige keskmise sissetulekuga riikides, ei ole siiski piisavalt kaasa aidanud ebakindluse ega vaesuse vähendamisele; selle karmiks näiteks on maailma nälgivate ja alatoidetud elanike absoluutarvu kasv, sealhulgas paljudes keskmise sissetulekuga riikides;

| F. | arvestades, et komisjoni teatises on märgitud, et inimõiguste ja hea valitsemistava järgimine on jätkuvalt arengu eeltingimuseks; arvestades, et see tähendab vajadust leida iga riigi olukorrale vastavad meetmed ja tingimused, ning arengukoostöö vorm ja tase kujundatakse vastavalt iga partnerriigi olukorrale, arvestades ka riigi suutlikkus reforme läbi viia; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni teatises on märgitud, et inimõiguste ja hea valitsemistava järgimine on jätkuvalt arengu eeltingimuseks; arvestades, et see tähendab vajadust leida iga riigi olukorrale vastavad meetmed ja tingimused, ning arengukoostöö vorm ja tase kujundatakse vastavalt iga partnerriigi olukorrale, arvestades ka riigi suutlikkus reforme läbi viia;

| G. | arvestades, et arengukoostöö seisneb inimarengu ja eneseteostuse edendamises kõigis valdkondades, sealhulgas ka kultuurilises mõõtmes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et arengukoostöö seisneb inimarengu ja eneseteostuse edendamises kõigis valdkondades, sealhulgas ka kultuurilises mõõtmes;

| H. | arvestades, et humanitaarabi ja arenguabi sünergia tugevdamine ja strateegiline sidumine on möödapääsmatu, et arendada vastupanuvõimet ja käivitada jätkusuutlik areng ebakindlates või üleminekuriikides, mille rahvastik on üks vaesemaid ja haavatavamaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et humanitaarabi ja arenguabi sünergia tugevdamine ja strateegiline sidumine on möödapääsmatu, et arendada vastupanuvõimet ja käivitada jätkusuutlik areng ebakindlates või üleminekuriikides, mille rahvastik on üks vaesemaid ja haavatavamaid;

| I. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 2 lõikele 3 on Euroopa Liidu eesmärk toetada jätkusuutlikku sotsiaalset turumajandust ning selline lähenemine puudutab ka arengupoliitikat ja naabruspoliitikat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 2 lõikele 3 on Euroopa Liidu eesmärk toetada jätkusuutlikku sotsiaalset turumajandust ning selline lähenemine puudutab ka arengupoliitikat ja naabruspoliitikat;

| J. | arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt peab arengupoliitika rakendamine olema ühtne ning arenguriikides majanduskasvu edendamiseks kavandatud meetmed peavad eelkõige aitama võidelda vaesuse ja tõrjutuse vastu, eelkõige võimaldama juurdepääsu haridusele ja tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt peab arengupoliitika rakendamine olema ühtne ning arenguriikides majanduskasvu edendamiseks kavandatud meetmed peavad eelkõige aitama võidelda vaesuse ja tõrjutuse vastu, eelkõige võimaldama juurdepääsu haridusele ja tervishoiuteenustele;

| K. | arvestades, et tuleb tagasi lükata kõik ametliku arenguabi mõiste laiendamise katsed, mis sisaldavad hiljuti Euroopa Komisjoni väljapakutud „tervet Euroopa Liitu hõlmavat” käsitlust ja „laiendatud ametliku arenguabi” põhimõtet, samuti selliseid abikõlbmatuid kuluartikleid, nagu finantsvood, sõjalised kulutused, võlgade tühistamine, eriti ekspordikrediidi võlgade tühistamine, Euroopas üliõpilastele ja pagulastele kulutatav raha; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tuleb tagasi lükata kõik ametliku arenguabi mõiste laiendamise katsed, mis sisaldavad hiljuti Euroopa Komisjoni väljapakutud „tervet Euroopa Liitu hõlmavat” käsitlust ja „laiendatud ametliku arenguabi” põhimõtet, samuti selliseid abikõlbmatuid kuluartikleid, nagu finantsvood, sõjalised kulutused, võlgade tühistamine, eriti ekspordikrediidi võlgade tühistamine, Euroopas üliõpilastele ja pagulastele kulutatav raha;

| L. | tuletades meelde komisjoni tahet lõpetada arenguabi andmine keskmise sissetulekuga riikidele muutuste kavas ette nähtud eristamise raames; |
| --- | --- |

L.

tuletades meelde komisjoni tahet lõpetada arenguabi andmine keskmise sissetulekuga riikidele muutuste kavas ette nähtud eristamise raames;

| M. | arvestades, et komisjoni kavandatud muutuste kava eesmärgiks on praeguse arengupoliitika mõju tugevdamine, peab strateegia „Euroopa 2020” ja teiste Euroopa Liidu välistegevuse huvide täideviimine olema kooskõlas liidu arengupoliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni kavandatud muutuste kava eesmärgiks on praeguse arengupoliitika mõju tugevdamine, peab strateegia „Euroopa 2020” ja teiste Euroopa Liidu välistegevuse huvide täideviimine olema kooskõlas liidu arengupoliitika eesmärkidega;

| N. | arvestades demokraatia puudujäägiga rahvusvahelistes otsustusstruktuurides, sealhulgas G20s, mille aluseks on kõige vaesemaid arenguriike kõrvale jättev juhtimistüüp; |
| --- | --- |

N.

arvestades demokraatia puudujäägiga rahvusvahelistes otsustusstruktuurides, sealhulgas G20s, mille aluseks on kõige vaesemaid arenguriike kõrvale jättev juhtimistüüp;

| O. | arvestades komisjoni analüüsiga praeguse arengupoliitika puuduste kohta (abi killustatus ja dubleeritus, mis tuleneb abiandjate tööjaotuse vähesest optimeeritusest); |
| --- | --- |

O.

arvestades komisjoni analüüsiga praeguse arengupoliitika puuduste kohta (abi killustatus ja dubleeritus, mis tuleneb abiandjate tööjaotuse vähesest optimeeritusest);

| P. | arvestades, et uus arengukava hõlmab piiratud arvu prioriteete, et paremini vastata uutele väljakutsetele, eeskätt korduvate rahanduskriisi, kliimamuutuse, energiaprobleemide ja toidukriiside mõjule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et uus arengukava hõlmab piiratud arvu prioriteete, et paremini vastata uutele väljakutsetele, eeskätt korduvate rahanduskriisi, kliimamuutuse, energiaprobleemide ja toidukriiside mõjule;

| 1. | on seisukohal, et muutuste kava on uuenduslik, kuna see keskendub muu hulgas eelarvetoetuste kasutamisele, toetuste ja laenude kombineerimisele ja erasektori edendamisele; on seisukohal, et nende mehhanismide kasutamine peaks eelkõige aitama arenguriikide kodanikel väljuda vaesusest ja sõltuvusest tänu heade juhtimis- ja maksuhaldustavade levitamisele ja rakendamisele; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et muutuste kava on uuenduslik, kuna see keskendub muu hulgas eelarvetoetuste kasutamisele, toetuste ja laenude kombineerimisele ja erasektori edendamisele; on seisukohal, et nende mehhanismide kasutamine peaks eelkõige aitama arenguriikide kodanikel väljuda vaesusest ja sõltuvusest tänu heade juhtimis- ja maksuhaldustavade levitamisele ja rakendamisele;

| 2. | õnnitleb nõukogu nii ELi arengukoostöö aluspõhimõtete kui ka mõningate Euroopa Parlamendi hiljutistes määrustes arengukoostöö kohta avaldatud seisukohtade arvesse võtmise puhul oma 14. mai 2012. aasta järeldustes; |
| --- | --- |

2.

õnnitleb nõukogu nii ELi arengukoostöö aluspõhimõtete kui ka mõningate Euroopa Parlamendi hiljutistes määrustes arengukoostöö kohta avaldatud seisukohtade arvesse võtmise puhul oma 14. mai 2012. aasta järeldustes;

| 3. | märgib murelikult poliitilise dialoogi puudumist institutsiooniliste osalejate vahel, mis on eriti kahjulik arengupoliitika sidususele; mõistab sellega seoses hukka asjaolu, et komisjoni teatises ei esitatud ettepanekuid poliitikavaldkondade arengusidususe elluviimiseks, sidudes arenguabi muude ELi poliitikavaldkondadega, eeskätt kaubanduspoliitikaga, põllumajandus- ja kalanduspoliitikaga; nõustub seega nõukogu seisukohaga, et „suurema koherentsuse tagamiseks ELi tegevuse ja arengupoliitika sidususe vahel on vaja Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni vahelist tihedat koostööd”; |
| --- | --- |

3.

märgib murelikult poliitilise dialoogi puudumist institutsiooniliste osalejate vahel, mis on eriti kahjulik arengupoliitika sidususele; mõistab sellega seoses hukka asjaolu, et komisjoni teatises ei esitatud ettepanekuid poliitikavaldkondade arengusidususe elluviimiseks, sidudes arenguabi muude ELi poliitikavaldkondadega, eeskätt kaubanduspoliitikaga, põllumajandus- ja kalanduspoliitikaga; nõustub seega nõukogu seisukohaga, et „suurema koherentsuse tagamiseks ELi tegevuse ja arengupoliitika sidususe vahel on vaja Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni vahelist tihedat koostööd”;

| 4. | märgib, et ajal, mil finantskriis toob kaasa arengueelarve kärped, soovitatakse eri allikate rahastamise ühendamise mehhanismi raames praegusel kujul ühendada avaliku sektori toetus finantseerimisasutuste laenudega ja muude riskijagamise mehhanismidega; palub seetõttu komisjonil anda selget teavet selle kohta, kuidas kõnealune mehhanism toimib ametliku arenguabi kriteeriumidel põhineva arengupoliitika huvides ja kuidas rakendatakse Euroopa Parlamendi järelevalvevolitust; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ajal, mil finantskriis toob kaasa arengueelarve kärped, soovitatakse eri allikate rahastamise ühendamise mehhanismi raames praegusel kujul ühendada avaliku sektori toetus finantseerimisasutuste laenudega ja muude riskijagamise mehhanismidega; palub seetõttu komisjonil anda selget teavet selle kohta, kuidas kõnealune mehhanism toimib ametliku arenguabi kriteeriumidel põhineva arengupoliitika huvides ja kuidas rakendatakse Euroopa Parlamendi järelevalvevolitust;

| 5. | võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse edendada „kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu rakendamist inimarengu teenistusse”, kuid avaldab kahetsust, et dokumendis ei ole konkreetseid viiteid vajadusele edendada õiglasemat ümberjaotamist; rõhutab, et arenguperspektiivist ei tohiks selle uuel vahendil olla muud eesmärki kui vaesuse vähendamine ja võitlus ebavõrdsuse vastu; hoiatab, et valikuline tähelepanu majanduskasvu suhtes ja usalduse kuritarvitamine erasektori arengu automaatse ümberjaotamise mõjude suhtes võivad viia tasakaalustamata ja mittekaasava majanduskasvuni ilma vaesust vähendamata; palub ELil kõnealuse poliitika läbi vaadata, et soodustada jätkusuutlikku arengupoliitikat, sealhulgas kaubandus, rikkuse ümberjagamine ja sotsiaalne õiglus, et parandada kogu elanikkonna – nii linna- kui ka maapiirkondade elanike – elu- ja töötingimusi; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse edendada „kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu rakendamist inimarengu teenistusse”, kuid avaldab kahetsust, et dokumendis ei ole konkreetseid viiteid vajadusele edendada õiglasemat ümberjaotamist; rõhutab, et arenguperspektiivist ei tohiks selle uuel vahendil olla muud eesmärki kui vaesuse vähendamine ja võitlus ebavõrdsuse vastu; hoiatab, et valikuline tähelepanu majanduskasvu suhtes ja usalduse kuritarvitamine erasektori arengu automaatse ümberjaotamise mõjude suhtes võivad viia tasakaalustamata ja mittekaasava majanduskasvuni ilma vaesust vähendamata; palub ELil kõnealuse poliitika läbi vaadata, et soodustada jätkusuutlikku arengupoliitikat, sealhulgas kaubandus, rikkuse ümberjagamine ja sotsiaalne õiglus, et parandada kogu elanikkonna – nii linna- kui ka maapiirkondade elanike – elu- ja töötingimusi;

| 6. | on seisukohal, et rahalisest, õiguslikust, halduse ja sotsiaalsest seisukohast lähtuvalt on arenguriikides soodsa ettevõtluskeskkonna loomiseks oluline asutada mikroettevõtteid ja VKEsid, selleks et anda ettevõtlusele hoogu ning soodustada erasektori arengut; on seisukohal, et EL peaks keskenduma VKEde ja mikroettevõtete bürokraatlike takistuste vähendamisele ning peaks sellega seoses soodustama ja tõhustama juurdepääsu mikrokrediitidele ja mikrorahastamisele; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et rahalisest, õiguslikust, halduse ja sotsiaalsest seisukohast lähtuvalt on arenguriikides soodsa ettevõtluskeskkonna loomiseks oluline asutada mikroettevõtteid ja VKEsid, selleks et anda ettevõtlusele hoogu ning soodustada erasektori arengut; on seisukohal, et EL peaks keskenduma VKEde ja mikroettevõtete bürokraatlike takistuste vähendamisele ning peaks sellega seoses soodustama ja tõhustama juurdepääsu mikrokrediitidele ja mikrorahastamisele;

| 7. | on seisukohal, et muutuste kava peaks tooma kaasa tegeliku muutuse poliitilises suundumuses, keskendudes arenguriikide elanike üksikisiku ja kollektiivsetele õigustele, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, rahvusvahelises paktis majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta, arenguõiguse deklaratsioonis ning keskkonnakaitse lepingutes; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et muutuste kava peaks tooma kaasa tegeliku muutuse poliitilises suundumuses, keskendudes arenguriikide elanike üksikisiku ja kollektiivsetele õigustele, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, rahvusvahelises paktis majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta, arenguõiguse deklaratsioonis ning keskkonnakaitse lepingutes;

| 8. | on seisukohal, et tõhusad maaomandisüsteemid arenguriikides on olulised, et kaotada vaesus ning luua õiglane ja kaasav ühiskond; seepärast peaks muutuste kava üks eesmärk olema tagada kindlate maaomandisüsteemide olemasolu arenguriikides ja kontroll nende üle; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et tõhusad maaomandisüsteemid arenguriikides on olulised, et kaotada vaesus ning luua õiglane ja kaasav ühiskond; seepärast peaks muutuste kava üks eesmärk olema tagada kindlate maaomandisüsteemide olemasolu arenguriikides ja kontroll nende üle;

| 9. | kinnitab sellega seoses veel kord oma toetust sotsiaalsele kaasamisele ning otsust eraldada vähemalt 20 % ELi abist tervikuna põhilistele sotsiaalteenustele, nagu on ÜRO määratlenud aastatuhande arengueesmärkides; |
| --- | --- |

9.

kinnitab sellega seoses veel kord oma toetust sotsiaalsele kaasamisele ning otsust eraldada vähemalt 20 % ELi abist tervikuna põhilistele sotsiaalteenustele, nagu on ÜRO määratlenud aastatuhande arengueesmärkides;

| 10. | märgib, et ligikaudu 82 % puuetega inimestest arenguriikides elab allpool vaesuspiiri; peab seetõttu oluliseks, et muutuste kavaga tuleks rakendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni – millele on EL juba alla kirjutanud ja milles tunnistatakse vajadust muuta rahvusvaheline koostöö puuetega inimestele juurdepääsetavaks ja kaasavaks – artikkel 32; |
| --- | --- |

10.

märgib, et ligikaudu 82 % puuetega inimestest arenguriikides elab allpool vaesuspiiri; peab seetõttu oluliseks, et muutuste kavaga tuleks rakendada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni – millele on EL juba alla kirjutanud ja milles tunnistatakse vajadust muuta rahvusvaheline koostöö puuetega inimestele juurdepääsetavaks ja kaasavaks – artikkel 32;

| 11. | kutsub ELi liikmesriikide parlamentide liikmeid üles pidama Euroopa Parlamendiga struktureeritud aastakoosolekuid, et tagada arenguabi ühtne kulutamine ja tõhustada poliitikavaldkondade arengusidusust; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi liikmesriikide parlamentide liikmeid üles pidama Euroopa Parlamendiga struktureeritud aastakoosolekuid, et tagada arenguabi ühtne kulutamine ja tõhustada poliitikavaldkondade arengusidusust;

| 12. | võtab teadmiseks, et komisjon asetab vaesuse oma uues nn eristamispoliitikas kesksele kohale; märgib siiski, et 70 % inimestest, kelle sissetulekud on alla vaesuspiiri, elavad keskmise sissetulekuga riikides, millest paljud on ebakindlad ja haavatavad, eeskätt väikestest saareriikidest arenguriigid, ning avaldab seetõttu kahetsust, et nendes riikides elavad vaesed on juurdepääsust haridusele ja tervisele ning muudest majanduskasvu hüvedest ilma jäetud –olukord, mille eest need riigid on vastutavad; kutsub komisjoni üles kehtestama diferentseerimiskontseptsiooni rakendamiseks uue arengukoostöö rahastamisvahendi ja praegu arutlusel oleva 11. Euroopa Arengufondi ühtsete programmitöö suuniste haavatavuse kriteeriume ning võtma lisaks riigi kogurahvatulule arvesse tegelikku vaesust, inimarengut ja ebavõrdsust riigis; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks, et komisjon asetab vaesuse oma uues nn eristamispoliitikas kesksele kohale; märgib siiski, et 70 % inimestest, kelle sissetulekud on alla vaesuspiiri, elavad keskmise sissetulekuga riikides, millest paljud on ebakindlad ja haavatavad, eeskätt väikestest saareriikidest arenguriigid, ning avaldab seetõttu kahetsust, et nendes riikides elavad vaesed on juurdepääsust haridusele ja tervisele ning muudest majanduskasvu hüvedest ilma jäetud –olukord, mille eest need riigid on vastutavad; kutsub komisjoni üles kehtestama diferentseerimiskontseptsiooni rakendamiseks uue arengukoostöö rahastamisvahendi ja praegu arutlusel oleva 11. Euroopa Arengufondi ühtsete programmitöö suuniste haavatavuse kriteeriume ning võtma lisaks riigi kogurahvatulule arvesse tegelikku vaesust, inimarengut ja ebavõrdsust riigis;

| 13. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles täitma oma inimõigustel põhineva lähenemisviisi lubadust kogu arengukoostöö protsessi raames; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles täitma oma inimõigustel põhineva lähenemisviisi lubadust kogu arengukoostöö protsessi raames;

| 14. | rõhutab kõigi riiklike ja valitsusväliste osalejate vastutust võtta oma tegevuskava keskmeks vaesuse kaotamine; rõhutab ühelt poolt ELi kohustust täita 2015. aastaks oma 0,7 % eesmärk ja teiselt poolt hädavajadust võidelda tärkava majandusega riikides vaesuse vastu, kasutades nende sisemise solidaarsuse seisukohast asjakohaseid vahendeid; tervitab sellega seoses nõukogu järeldusi, mis julgustavad liitu „jätkama arenenumate riikidega poliitilist dialoogi vaesuse vähendamise ja ebavõrdsuste vastu võitlemise teemadel”; |
| --- | --- |

14.

rõhutab kõigi riiklike ja valitsusväliste osalejate vastutust võtta oma tegevuskava keskmeks vaesuse kaotamine; rõhutab ühelt poolt ELi kohustust täita 2015. aastaks oma 0,7 % eesmärk ja teiselt poolt hädavajadust võidelda tärkava majandusega riikides vaesuse vastu, kasutades nende sisemise solidaarsuse seisukohast asjakohaseid vahendeid; tervitab sellega seoses nõukogu järeldusi, mis julgustavad liitu „jätkama arenenumate riikidega poliitilist dialoogi vaesuse vähendamise ja ebavõrdsuste vastu võitlemise teemadel”;

| 15. | rõhutab põlvkondadevahelise solidaarsuse tähtsust; kutsub sellega seoses komisjoni üles pidama perekondlike väärtuste süvalaiendamist universaalseks juhtpõhimõtteks ELi arengueesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab põlvkondadevahelise solidaarsuse tähtsust; kutsub sellega seoses komisjoni üles pidama perekondlike väärtuste süvalaiendamist universaalseks juhtpõhimõtteks ELi arengueesmärkide saavutamisel;

| 16. | nõuab, et jätkataks hädaabi, taastus- ja arenguabi selge ühendamise edendamist, eelkõige arvestades jätkuvat toiduainete kriisi, ning rõhutab, et on vaja tulemuslikku ja püsivat abi, kasutades nii avaliku ja erasektori partnerlussuhteid kui ka ettevõtete sotsiaalset vastutust; kordab Euroopa Parlamendi ja nõukogu üleskutset komisjonile tagada 2012. aasta lõpuks selgem ja konkreetsem toitumise strateegia, et parandada toiduga kindlustatust ja vähendada toiduainete hinna volatiilsust; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et jätkataks hädaabi, taastus- ja arenguabi selge ühendamise edendamist, eelkõige arvestades jätkuvat toiduainete kriisi, ning rõhutab, et on vaja tulemuslikku ja püsivat abi, kasutades nii avaliku ja erasektori partnerlussuhteid kui ka ettevõtete sotsiaalset vastutust; kordab Euroopa Parlamendi ja nõukogu üleskutset komisjonile tagada 2012. aasta lõpuks selgem ja konkreetsem toitumise strateegia, et parandada toiduga kindlustatust ja vähendada toiduainete hinna volatiilsust;

| 17. | on seisukohal, et alatoitumise küsimuse käsitlemine on väga oluline, sest see on jätkuvalt äärmiselt tähtis probleem tervishoiu vallas arenguriikides; kutsub seepärast üles tegema eriinvesteeringuid toidu, tervishoiu ja toitumise vallas, tunnistades, et emade ja laste toitumise parandamine on vaesuse kaotamise ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks ülimalt oluline; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et alatoitumise küsimuse käsitlemine on väga oluline, sest see on jätkuvalt äärmiselt tähtis probleem tervishoiu vallas arenguriikides; kutsub seepärast üles tegema eriinvesteeringuid toidu, tervishoiu ja toitumise vallas, tunnistades, et emade ja laste toitumise parandamine on vaesuse kaotamise ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks ülimalt oluline;

| 18. | peab vältimatuks, et keskmise sissetulekuga riigid eraldaksid üha suurema osa oma sissetulekutest ühiskondlikele eesmärkidele, eeskätt maksusüsteemide ning muude sisemise ümberjagamise ja sotsiaalkaitse süsteemide arendamisega, võimaldades seega Euroopa Liidul järk-järgult vähendada käimasolevaid arenguprogramme kõige vaesemate riikide kasuks, säilitades samal ajal aga keskmise sissetulekuga riikidega tiheda koostöö, eriti sotsiaalvaldkonnas; |
| --- | --- |

18.

peab vältimatuks, et keskmise sissetulekuga riigid eraldaksid üha suurema osa oma sissetulekutest ühiskondlikele eesmärkidele, eeskätt maksusüsteemide ning muude sisemise ümberjagamise ja sotsiaalkaitse süsteemide arendamisega, võimaldades seega Euroopa Liidul järk-järgult vähendada käimasolevaid arenguprogramme kõige vaesemate riikide kasuks, säilitades samal ajal aga keskmise sissetulekuga riikidega tiheda koostöö, eriti sotsiaalvaldkonnas;

| 19. | kiidab heaks eristamise mõiste; kutsub siiski komisjoni pidama keskmise sissetulekuga riikidega läbirääkimisi, et järk-järgult vähendada ametlikku arenguabi ja kaasata neid tasapisi põhi-lõuna-lõuna kolmnurga koostöösse; palub samuti, et järk-järgulisel vähendamisel peetaks alati silmas abi etteaimatavuse põhimõtet; kutsub lisaks ELi üles kaaluma viise, kuidas teha vahetut koostööd keskmise sissetulekuga riikide piirkondlike vaesuse klastritega; |
| --- | --- |

19.

kiidab heaks eristamise mõiste; kutsub siiski komisjoni pidama keskmise sissetulekuga riikidega läbirääkimisi, et järk-järgult vähendada ametlikku arenguabi ja kaasata neid tasapisi põhi-lõuna-lõuna kolmnurga koostöösse; palub samuti, et järk-järgulisel vähendamisel peetaks alati silmas abi etteaimatavuse põhimõtet; kutsub lisaks ELi üles kaaluma viise, kuidas teha vahetut koostööd keskmise sissetulekuga riikide piirkondlike vaesuse klastritega;

| 20. | peab asjakohaseks hinnata rahvusvahelise konverentsi korraldamise vajadust, kus osaleksid ka suurimad uued doonorriigid ning mille teemaks on ühelt poolt aastatuhande arengueesmärkide tulevane rahastamine ja teiselt poolt kolmnurkse koostöö edendamine, millesse on kaasatud doonorriik, tärkava majandusega riik ja arenguriik; juhib tähelepanu sellele, et mõiste „arengu tulemuslikkus” ei ole kasulik mitte ainult poliitikavaldkondade arengusidususe mõõtmiseks, vaid võimaldab ka süvendada dialoogi uute doonorriikidega, sest arengukoostöö uued doonorriigid eelistavad seda mõistet; |
| --- | --- |

20.

peab asjakohaseks hinnata rahvusvahelise konverentsi korraldamise vajadust, kus osaleksid ka suurimad uued doonorriigid ning mille teemaks on ühelt poolt aastatuhande arengueesmärkide tulevane rahastamine ja teiselt poolt kolmnurkse koostöö edendamine, millesse on kaasatud doonorriik, tärkava majandusega riik ja arenguriik; juhib tähelepanu sellele, et mõiste „arengu tulemuslikkus” ei ole kasulik mitte ainult poliitikavaldkondade arengusidususe mõõtmiseks, vaid võimaldab ka süvendada dialoogi uute doonorriikidega, sest arengukoostöö uued doonorriigid eelistavad seda mõistet;

| 21. | tunneb heameelt selle üle, et muutuste kavas peetakse väga oluliseks inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiki; nõuab tungivalt, et EL teeks täiendavaid jõupingutusi, selleks et süvalaiendada inimõigused ja demokraatia tulemuslikumalt arengualasesse koostöösse ning tagada, et ELi arenguprogrammid aitavad kaasa sellele, et partnerriigid täidaks oma rahvusvahelisi inimõigusalaseid kohustusi; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt selle üle, et muutuste kavas peetakse väga oluliseks inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiki; nõuab tungivalt, et EL teeks täiendavaid jõupingutusi, selleks et süvalaiendada inimõigused ja demokraatia tulemuslikumalt arengualasesse koostöösse ning tagada, et ELi arenguprogrammid aitavad kaasa sellele, et partnerriigid täidaks oma rahvusvahelisi inimõigusalaseid kohustusi;

| 22. | toetab komisjoni kavatsust anda partnerile eelarvetoetust nii pea, kui ta kohustub poliitilise dialoogi raamistikus suunama oma eelarveprioriteedid põhiliste sotsiaalvaldkondade arengueesmärkide täitmisele; on seisukohal, et eelarvetoetus tuleks tihedamalt siduda abisaavate riikide inimõiguste olukorraga ja valitsemistavaga; kordab oma üleskutset kehtestada selles suhtes eelarvetoetuse andmisel üksikasjalikumad kriteeriumid; |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni kavatsust anda partnerile eelarvetoetust nii pea, kui ta kohustub poliitilise dialoogi raamistikus suunama oma eelarveprioriteedid põhiliste sotsiaalvaldkondade arengueesmärkide täitmisele; on seisukohal, et eelarvetoetus tuleks tihedamalt siduda abisaavate riikide inimõiguste olukorraga ja valitsemistavaga; kordab oma üleskutset kehtestada selles suhtes eelarvetoetuse andmisel üksikasjalikumad kriteeriumid;

| 23. | tunnistades arengu ja julgeoleku vahelist seost, on siiski veendunud, et ELi arengueelarve peaks olema eraldiseisev sõjalise julgeolekuga seonduvate küsimuste rahastamisest, mis kuuluvad siseasjade valdkonda; |
| --- | --- |

23.

tunnistades arengu ja julgeoleku vahelist seost, on siiski veendunud, et ELi arengueelarve peaks olema eraldiseisev sõjalise julgeolekuga seonduvate küsimuste rahastamisest, mis kuuluvad siseasjade valdkonda;

| 24. | palub, et komisjon selgitaks arengu ja rände vahelist seost ning nõuab, et selle valdkonna arengueelarvetest tuleks toetada eesmärki töötada välja ühtne piirkondlik arengukava peamiste immigratsiooniga seotud valdkondade kohta, nagu töökohtade loomine, joogivee-, elektri-, tervisekeskuste, koolide jm taristute rajamine; |
| --- | --- |

24.

palub, et komisjon selgitaks arengu ja rände vahelist seost ning nõuab, et selle valdkonna arengueelarvetest tuleks toetada eesmärki töötada välja ühtne piirkondlik arengukava peamiste immigratsiooniga seotud valdkondade kohta, nagu töökohtade loomine, joogivee-, elektri-, tervisekeskuste, koolide jm taristute rajamine;

| 25. | on seisukohal, et uus inimõiguste strateegia – mis puudutab nii majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi kui ka inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigusi – peab mõjutama eelarveabi vahendeid; pooldab selles valdkonnas positiivset ja kaalutud tingimuslikkust, mis põhineb dünaamilisel lähenemisel – kandes hoolt aastatepikkuses partnerluses saavutatud tulemuste säilitamise eest – ja toimub Euroopa Liidu rahalise toetuse erinevaid rakendusviise puudutaval poliitilisel dialoogil põhineva partnerluse raames; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et uus inimõiguste strateegia – mis puudutab nii majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi kui ka inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigusi – peab mõjutama eelarveabi vahendeid; pooldab selles valdkonnas positiivset ja kaalutud tingimuslikkust, mis põhineb dünaamilisel lähenemisel – kandes hoolt aastatepikkuses partnerluses saavutatud tulemuste säilitamise eest – ja toimub Euroopa Liidu rahalise toetuse erinevaid rakendusviise puudutaval poliitilisel dialoogil põhineva partnerluse raames;

| 26. | kutsub komisjoni, Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu vähemuste kaitsele ning nõuab kindlalt, et arenguprogrammidesse lisataks inimõiguste ja mittediskrimineerimise võõrandamatud klauslid, muu hulgas diskrimineerimise kohta soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel ja HIV/AIDSi põdevate inimeste suhtes; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni, Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu vähemuste kaitsele ning nõuab kindlalt, et arenguprogrammidesse lisataks inimõiguste ja mittediskrimineerimise võõrandamatud klauslid, muu hulgas diskrimineerimise kohta soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse ja seksuaalse sättumuse alusel ja HIV/AIDSi põdevate inimeste suhtes;

| 27. | nõustub nõukogu üleskutsega võtta vastu õigustel põhinev lähenemine arengule, mille kohaselt Euroopa Liit tunnustab eelkõige üldist ja mittediskrimineerivat juurdepääsuõigust põhiteenustele, osalemist demokraatlikes poliitilistes protsessides, läbipaistvust ja aruandekohustuslikkust, õiglust ja õigusriiki, keskendudes vaestele ja haavatavatele inimrühmadele; |
| --- | --- |

27.

nõustub nõukogu üleskutsega võtta vastu õigustel põhinev lähenemine arengule, mille kohaselt Euroopa Liit tunnustab eelkõige üldist ja mittediskrimineerivat juurdepääsuõigust põhiteenustele, osalemist demokraatlikes poliitilistes protsessides, läbipaistvust ja aruandekohustuslikkust, õiglust ja õigusriiki, keskendudes vaestele ja haavatavatele inimrühmadele;

| 28. | avaldab siiski kahetsust, et komisjoni teatistes esinevad inimõigused üksnes osana laiemast heade haldustavade tingimustest; juhib tähelepanu, et inimõigustel põhinev lähenemine arengule ei saa piirduda tingimuslikkusega ja vajatakse terviklikku inimõiguste mõistmist, mille kohaselt pööratakse võrdset tähelepanu kodaniku, kultuurilistele, majanduslikele, poliitilistele ja ühiskondlikele õigustele ning arengut käsitletakse eelkõige inimarenguna; |
| --- | --- |

28.

avaldab siiski kahetsust, et komisjoni teatistes esinevad inimõigused üksnes osana laiemast heade haldustavade tingimustest; juhib tähelepanu, et inimõigustel põhinev lähenemine arengule ei saa piirduda tingimuslikkusega ja vajatakse terviklikku inimõiguste mõistmist, mille kohaselt pööratakse võrdset tähelepanu kodaniku, kultuurilistele, majanduslikele, poliitilistele ja ühiskondlikele õigustele ning arengut käsitletakse eelkõige inimarenguna;

| 29. | tuletab antud kontekstis meelde ELi tunnustuse tähtsust arengu õigusele liidu partnerriikides ja sellest õigusest tulenevaid doonorriikide kohustusi; |
| --- | --- |

29.

tuletab antud kontekstis meelde ELi tunnustuse tähtsust arengu õigusele liidu partnerriikides ja sellest õigusest tulenevaid doonorriikide kohustusi;

| 30. | kutsub 1994. aastal Kairos toimunud rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsil vastu võetud tegevuskava kohaselt komisjoni üles jätkuvalt toetama õigustel põhinevat elanikkonna ja arengu tegevuskava käsitlusviisi, eriti kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ÜRO asutuste, nagu ÜRO Rahvastikufond, koostöö kaudu; |
| --- | --- |

30.

kutsub 1994. aastal Kairos toimunud rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsil vastu võetud tegevuskava kohaselt komisjoni üles jätkuvalt toetama õigustel põhinevat elanikkonna ja arengu tegevuskava käsitlusviisi, eriti kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ÜRO asutuste, nagu ÜRO Rahvastikufond, koostöö kaudu;

| 31. | julgustab nõukogu edendama komisjoni ettepanekut hästi läbimõeldud tõhusa finantstehingute maksu kohta, mis peaks suurendama tulusid, et võimaldada täita kaasavaid üleilmseid arenguprioriteete; |
| --- | --- |

31.

julgustab nõukogu edendama komisjoni ettepanekut hästi läbimõeldud tõhusa finantstehingute maksu kohta, mis peaks suurendama tulusid, et võimaldada täita kaasavaid üleilmseid arenguprioriteete;

| 32. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele kindlalt meelde, et ametlik arenguabi peab jääma vaesuse kaotamisele suunatud Euroopa arengukoostöö poliitika põhialuseks; rõhutab seepärast, et kuigi arengu innovaatilisi rahastamisallikaid tuleb kõikjal edendada, peavad need olema lisavahendid, neid tuleb kasutada vaeseid toetaval viisil ja nendega ei saa ühelgi juhul asendada ametlikku arenguabi; |
| --- | --- |

32.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele kindlalt meelde, et ametlik arenguabi peab jääma vaesuse kaotamisele suunatud Euroopa arengukoostöö poliitika põhialuseks; rõhutab seepärast, et kuigi arengu innovaatilisi rahastamisallikaid tuleb kõikjal edendada, peavad need olema lisavahendid, neid tuleb kasutada vaeseid toetaval viisil ja nendega ei saa ühelgi juhul asendada ametlikku arenguabi;

| 33. | on seisukohal, et mõningate arenguabi vahendite väljamaksmise ja eelarvetoetuse tingimuste kehtestamine tuleb siduda asutuste häireteta toimimisega ja demokraatliku kontrolliga, mida teostavad parlamendid, kontrollikojad, kodanikuühiskond ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused abisaajates riikides, ja Euroopa liidu tagatisega liidu osutatava abi jätkumise ja prognoositavuse kohta; kiidab heaks asjaolu, et need soovitused on lisatud nõukogu järeldustesse; rõhutab vajadust jätkata ja üldistada aastatuhande arengueesmärkide lepingute süsteemi; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et mõningate arenguabi vahendite väljamaksmise ja eelarvetoetuse tingimuste kehtestamine tuleb siduda asutuste häireteta toimimisega ja demokraatliku kontrolliga, mida teostavad parlamendid, kontrollikojad, kodanikuühiskond ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused abisaajates riikides, ja Euroopa liidu tagatisega liidu osutatava abi jätkumise ja prognoositavuse kohta; kiidab heaks asjaolu, et need soovitused on lisatud nõukogu järeldustesse; rõhutab vajadust jätkata ja üldistada aastatuhande arengueesmärkide lepingute süsteemi;

| 34. | on seisukohal, et aastatuhande arengueesmärkide ametlik avaldamine ei kajasta piisavalt tegelikke kättesaadavaid vahendeid; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et aastatuhande arengueesmärkide ametlik avaldamine ei kajasta piisavalt tegelikke kättesaadavaid vahendeid;

| 35. | rõhutab, et on vaja tugevdada poliitilist dialoogi, eriti Euroopa Liidu kolme institutsiooni vahel, et kindlustada üksmeel ja kaasatus, mis valitses 2005. aastal ühisavalduse „Euroopa konsensus arengupoliitikas” vastuvõtmise ajal – see peaks jääma poliitikavaldkondade arengusidususe teoreetiliseks raamistikuks; on seega seisukohal, et uus programm peab olema vähemalt võrreldav konsensusega ja viima tõhusama arengupoliitikani Euroopa Liidu arengukoostöö peamise eesmärgi saavutamiseks, milleks on vaesuse kaotamine jätkusuutliku arengu kontekstis, tehes eelkõige pingutusi, et täita aastatuhande arengueesmärgid ja kindlustada tervise ja hariduse roll; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et on vaja tugevdada poliitilist dialoogi, eriti Euroopa Liidu kolme institutsiooni vahel, et kindlustada üksmeel ja kaasatus, mis valitses 2005. aastal ühisavalduse „Euroopa konsensus arengupoliitikas” vastuvõtmise ajal – see peaks jääma poliitikavaldkondade arengusidususe teoreetiliseks raamistikuks; on seega seisukohal, et uus programm peab olema vähemalt võrreldav konsensusega ja viima tõhusama arengupoliitikani Euroopa Liidu arengukoostöö peamise eesmärgi saavutamiseks, milleks on vaesuse kaotamine jätkusuutliku arengu kontekstis, tehes eelkõige pingutusi, et täita aastatuhande arengueesmärgid ja kindlustada tervise ja hariduse roll;

| 36. | soovib säilitada ELi kõigi institutsiooniliste osalejate üksmeelt sellisel kujul, nagu see määratleti 20. detsembril 2005, ja kutsub sel eesmärgil liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat lisama oma allkirja Euroopa arengukonsensusele, kuna tema juhatatav Euroopa välisteenistus kannab programmi suhtes olulist vastutust; |
| --- | --- |

36.

soovib säilitada ELi kõigi institutsiooniliste osalejate üksmeelt sellisel kujul, nagu see määratleti 20. detsembril 2005, ja kutsub sel eesmärgil liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat lisama oma allkirja Euroopa arengukonsensusele, kuna tema juhatatav Euroopa välisteenistus kannab programmi suhtes olulist vastutust;

| 37. | on seisukohal, et Euroopa Liit peab võtma täielikult vastutuse kui maailma suurim arenguabi andja, ning paremini väärtustama ja kasutama oma poliitilist potentsiaali ja suurendama rahvusvahelisel tasandil oma juhtivat positsiooni arenguküsimustes, eelkõige heade haldustavade levitamise ja kohalike osalejate koolitamise kaudu, kasutades otsustavalt liidule Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 210 antud volitust, mille kohaselt võib liit teha kasulikke algatusi, mille eesmärk on edendada liidu ja liikmesriikide arengukoostöö poliitika kooskõlastamist ning abiprogrammide suhtes konsulteerimist; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et Euroopa Liit peab võtma täielikult vastutuse kui maailma suurim arenguabi andja, ning paremini väärtustama ja kasutama oma poliitilist potentsiaali ja suurendama rahvusvahelisel tasandil oma juhtivat positsiooni arenguküsimustes, eelkõige heade haldustavade levitamise ja kohalike osalejate koolitamise kaudu, kasutades otsustavalt liidule Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 210 antud volitust, mille kohaselt võib liit teha kasulikke algatusi, mille eesmärk on edendada liidu ja liikmesriikide arengukoostöö poliitika kooskõlastamist ning abiprogrammide suhtes konsulteerimist;

| 38. | avaldab kahetsust, et komisjon kutsub üksnes nõukogu kinnitama muutuste kava, isegi kui Lissaboni lepingus ette nähtud demokraatlikku kontrolli tuleb rakendada kogu arengupoliitika elluviimisel; rõhutab, et muudatuste rakendamiseks tuleb kõigi ELi geograafiliste, temaatiliste ja sektoriaalsete arenguprioriteetide muutmist otsustada koos parlamendi ja nõukoguga kaasotsustamismenetluse teel arengukoostöö rahastamisvahendite raames, mis kuuluvad seadusandliku tavamenetluse alla; |
| --- | --- |

38.

avaldab kahetsust, et komisjon kutsub üksnes nõukogu kinnitama muutuste kava, isegi kui Lissaboni lepingus ette nähtud demokraatlikku kontrolli tuleb rakendada kogu arengupoliitika elluviimisel; rõhutab, et muudatuste rakendamiseks tuleb kõigi ELi geograafiliste, temaatiliste ja sektoriaalsete arenguprioriteetide muutmist otsustada koos parlamendi ja nõukoguga kaasotsustamismenetluse teel arengukoostöö rahastamisvahendite raames, mis kuuluvad seadusandliku tavamenetluse alla;

| 39. | kiidab heaks keskendumise tihedamale koordineerimisele liikmesriikide vahel, milleks kasutatakse ühiskavandamise arendamist, ühtseid ELi eelarvetoetuse lepinguid, tulemuste mõõtmise ja edastamise ning inimõiguste tingimuslikkuse ühtseid ELi raamistikke; |
| --- | --- |

39.

kiidab heaks keskendumise tihedamale koordineerimisele liikmesriikide vahel, milleks kasutatakse ühiskavandamise arendamist, ühtseid ELi eelarvetoetuse lepinguid, tulemuste mõõtmise ja edastamise ning inimõiguste tingimuslikkuse ühtseid ELi raamistikke;

| 40. | leiab, et on oluline säilitada arenguhariduse ulatuslikud rahalised vahendid, sest see suurendab vajalikku üldsuse teadlikkust arenguga seotud küsimustest; |
| --- | --- |

40.

leiab, et on oluline säilitada arenguhariduse ulatuslikud rahalised vahendid, sest see suurendab vajalikku üldsuse teadlikkust arenguga seotud küsimustest;

| 41. | tervitab komisjoni seisukohta, et „EL peaks püüdma osutada abi ebakindla olukorraga riikidele”; märgib siiski, et kahepoolne suhe ei pruugi selleks piisav olla, arvestades uut eelarveraamistikku ja asjaolu, et sellises olukorras riikides puudub tihti toimiv valitsus või õigussüsteem; kutsub seepärast ELi üles tegema koostööd piirkonna kolmandate riikidega, et toetada partnerriigi arengut ja asutuste toimimist, õigusriiki ja kohtusüsteeme; |
| --- | --- |

41.

tervitab komisjoni seisukohta, et „EL peaks püüdma osutada abi ebakindla olukorraga riikidele”; märgib siiski, et kahepoolne suhe ei pruugi selleks piisav olla, arvestades uut eelarveraamistikku ja asjaolu, et sellises olukorras riikides puudub tihti toimiv valitsus või õigussüsteem; kutsub seepärast ELi üles tegema koostööd piirkonna kolmandate riikidega, et toetada partnerriigi arengut ja asutuste toimimist, õigusriiki ja kohtusüsteeme;

| 42. | palub komisjonil arendada vajalikke vahendeid humanitaarabi ja arengu strateegilise sidumise tagamiseks ebakindlates, kriisi- ja kriisijärgsetes olukordades, et tugevdada asjaomaste riikide ja nende elanike vastupidavust; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil arendada vajalikke vahendeid humanitaarabi ja arengu strateegilise sidumise tagamiseks ebakindlates, kriisi- ja kriisijärgsetes olukordades, et tugevdada asjaomaste riikide ja nende elanike vastupidavust;

| 43. | tuletab meelde, et mis puudutab 11. Euroopa Arengufondi ettepanekut, siis peavad kõik poliitilised suundumused pärast muutuste kava vastu võtmist olema kooskõlas Cotonou lepingu mõtte ja sisuga; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et mis puudutab 11. Euroopa Arengufondi ettepanekut, siis peavad kõik poliitilised suundumused pärast muutuste kava vastu võtmist olema kooskõlas Cotonou lepingu mõtte ja sisuga;

| 44. | peab hädavajalikuks ELi arengukoostöö poliitika võrreldavate eeliste esile tõstmist ning kutsub sellel eesmärgil komisjoni Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kaasabil määratlema metodoloogiat, mis võimaldaks tal hinnata oma poliitika mõju ja võrrelda seda teiste osalejate poliitikaga eeskätt tärkava majandusega riikides; |
| --- | --- |

44.

peab hädavajalikuks ELi arengukoostöö poliitika võrreldavate eeliste esile tõstmist ning kutsub sellel eesmärgil komisjoni Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kaasabil määratlema metodoloogiat, mis võimaldaks tal hinnata oma poliitika mõju ja võrrelda seda teiste osalejate poliitikaga eeskätt tärkava majandusega riikides;

| 45. | kordab, kui oluline on konsensuses ühinenud 28 osaleja järjekindel lähenemisviis, ja rõhutab olukorra ühist mõistmist ja strateegiliste väljakutsete ühist tajumist; |
| --- | --- |

45.

kordab, kui oluline on konsensuses ühinenud 28 osaleja järjekindel lähenemisviis, ja rõhutab olukorra ühist mõistmist ja strateegiliste väljakutsete ühist tajumist;

| 46. | nõuab halduslikult komisjoniga seotud sõltumatu mõttekoja loomist, mille eesmärgiks saaks kõigi Euroopa koostöös osalejate analüüsi- ja nõuandmise võime arendamine, et tagada hästi koordineeritud ja ühtsest poliitikast tulenevat lisaväärtust; |
| --- | --- |

46.

nõuab halduslikult komisjoniga seotud sõltumatu mõttekoja loomist, mille eesmärgiks saaks kõigi Euroopa koostöös osalejate analüüsi- ja nõuandmise võime arendamine, et tagada hästi koordineeritud ja ühtsest poliitikast tulenevat lisaväärtust;

| 47. | toetab komisjoni kavatsust suunata ELi tegevus igas partnerriigis piiratud hulka prioriteetsetesse sektoritesse, kuid tuletab meelde, et paremate tulemuste saamiseks tuleb antud prioriteedid määratleda partnerluse raames ja pidada täiel määral kinni omandiõigusest ja partneri prioriteetidest; |
| --- | --- |

47.

toetab komisjoni kavatsust suunata ELi tegevus igas partnerriigis piiratud hulka prioriteetsetesse sektoritesse, kuid tuletab meelde, et paremate tulemuste saamiseks tuleb antud prioriteedid määratleda partnerluse raames ja pidada täiel määral kinni omandiõigusest ja partneri prioriteetidest;

| 48. | toetab nõukogu, kes tuletab meelde „aluslepingust tulenevat kohustust võtta arengukoostöö eesmärke arvesse poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, ja püüda saavutada neid eesmärke liidu välistegevuse üldises raamistikus”; |
| --- | --- |

48.

toetab nõukogu, kes tuletab meelde „aluslepingust tulenevat kohustust võtta arengukoostöö eesmärke arvesse poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, ja püüda saavutada neid eesmärke liidu välistegevuse üldises raamistikus”;

| 49. | rõhutab hea valitsemistava edendamise ja kaitsmise tähtsust; palub sellel eesmärgil komisjonil toetada juristide koolitusprogramme ja seadusandluse, eelkõige maakasutust puudutava seadusandluse kaasajastamise programme; |
| --- | --- |

49.

rõhutab hea valitsemistava edendamise ja kaitsmise tähtsust; palub sellel eesmärgil komisjonil toetada juristide koolitusprogramme ja seadusandluse, eelkõige maakasutust puudutava seadusandluse kaasajastamise programme;

| 50. | on seisukohal, et jätkusuutlik areng eeldab tulemuslikumat riiklike maksude kogumist, rahvusvaheliste ettevõtjate kasumi automaatset avalikustamist ning maksude tasumist kõikides arenguriikides, kus nad tegutsevad, võitlust maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseadusliku kapitali väljavoolu kuritarvituse vastu; tervitab sellega seoses ELi õigusakti eelnõu aruandluse kohta riikide ja projektide kaupa, mis tuleks kaasata ELi muutuste tegevuskava poliitikavaldkonda; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et jätkusuutlik areng eeldab tulemuslikumat riiklike maksude kogumist, rahvusvaheliste ettevõtjate kasumi automaatset avalikustamist ning maksude tasumist kõikides arenguriikides, kus nad tegutsevad, võitlust maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseadusliku kapitali väljavoolu kuritarvituse vastu; tervitab sellega seoses ELi õigusakti eelnõu aruandluse kohta riikide ja projektide kaupa, mis tuleks kaasata ELi muutuste tegevuskava poliitikavaldkonda;

| 51. | leiab, et praegu ainult ekspordivaldkondadele suunatud ELi kaubandusabi ja kaubavahetuse lihtsustamise vahendeid tuleb muuta, selleks et lihtsustada kaubavahetust kohalike ja piirkondlike turgude jaoks; |
| --- | --- |

51.

leiab, et praegu ainult ekspordivaldkondadele suunatud ELi kaubandusabi ja kaubavahetuse lihtsustamise vahendeid tuleb muuta, selleks et lihtsustada kaubavahetust kohalike ja piirkondlike turgude jaoks;

| 52. | tuletab meelde, et aktiivne ja kaasav kodanikuühiskond on nii põhjas kui ka lõunas demokraatliku valitsemistava, haavatavate inimrühmade, eriti puuetega inimeste ja vähemuste kaitse, erasektori kohustuse ning majanduskasvu viljade parema jagunemise parim tagatis; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et aktiivne ja kaasav kodanikuühiskond on nii põhjas kui ka lõunas demokraatliku valitsemistava, haavatavate inimrühmade, eriti puuetega inimeste ja vähemuste kaitse, erasektori kohustuse ning majanduskasvu viljade parema jagunemise parim tagatis;

| 53. | avaldab kahetsust, et komisjon ei rõhuta piisavalt vaesuse soolist mõõdet; on seisukohal, et EL peab investeerima naiste erivajadustesse ning kujundama sotsiaalkaitsepaketid, milles käsitletakse naiste probleeme; rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on olulised rahvusvaheliste arengueesmärkide saavutamiseks; rõhutab, et naiste majandusliku ja poliitilise mõjuvõimu suurendamine ei ole mitte ainult soolise võrdõiguslikkuse liikumapanev jõud, vaid on ka oluline, et saavutada arenguriikides üldine majanduskasv ja vähendada vaesust; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise süvalaiendamise ELi arengupoliitikasse ja programmidesse 2010. aasta soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava kaudu; |
| --- | --- |

53.

avaldab kahetsust, et komisjon ei rõhuta piisavalt vaesuse soolist mõõdet; on seisukohal, et EL peab investeerima naiste erivajadustesse ning kujundama sotsiaalkaitsepaketid, milles käsitletakse naiste probleeme; rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on olulised rahvusvaheliste arengueesmärkide saavutamiseks; rõhutab, et naiste majandusliku ja poliitilise mõjuvõimu suurendamine ei ole mitte ainult soolise võrdõiguslikkuse liikumapanev jõud, vaid on ka oluline, et saavutada arenguriikides üldine majanduskasv ja vähendada vaesust; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise süvalaiendamise ELi arengupoliitikasse ja programmidesse 2010. aasta soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava kaudu;

| 54. | soovib, et muutuste kavas täpsustatakse kodanikuühiskonna ja piirkondlike ja kohalike asutuste kui oluliste ja sõltumatute osalejate rolli mitte ainult arenguprogrammide ja -projektide elluviimise teenistuses, vaid ka põhiosalejatena tõenditel põhineva arengupoliitika väljatöötamise protsessis; rõhutab, kui oluline on arendada koostööd selliste asutustega ning kutsub üles pidama nendega poliitiliste otsuste vastuvõtmisel korrapäraselt dialoogi ja konsultatsioone; rõhutab sellega seoses, kui oluline on rajada dialoog ELi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahel; |
| --- | --- |

54.

soovib, et muutuste kavas täpsustatakse kodanikuühiskonna ja piirkondlike ja kohalike asutuste kui oluliste ja sõltumatute osalejate rolli mitte ainult arenguprogrammide ja -projektide elluviimise teenistuses, vaid ka põhiosalejatena tõenditel põhineva arengupoliitika väljatöötamise protsessis; rõhutab, kui oluline on arendada koostööd selliste asutustega ning kutsub üles pidama nendega poliitiliste otsuste vastuvõtmisel korrapäraselt dialoogi ja konsultatsioone; rõhutab sellega seoses, kui oluline on rajada dialoog ELi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahel;

| 55. | nõuab, et uued liikmesriigid oleksid teadlikumad arenguabi tähtsusest; |
| --- | --- |

55.

nõuab, et uued liikmesriigid oleksid teadlikumad arenguabi tähtsusest;

| 56. | väljendab lootust mõtestada täpsemalt arengukoostööd 2015. aastal, mille jooksul toimub põhjalik mõttetöö eelkõige aastatuhande arengueesmärkide üle; soovib, et komisjon nimetaks 2015. aasta „Euroopa arenguaastaks”; |
| --- | --- |

56.

väljendab lootust mõtestada täpsemalt arengukoostööd 2015. aastal, mille jooksul toimub põhjalik mõttetöö eelkõige aastatuhande arengueesmärkide üle; soovib, et komisjon nimetaks 2015. aasta „Euroopa arenguaastaks”;

| 57. | juhib tähelepanu asjaolule, et parem arusaamine sellest, kuidas arengut mittehõlmavad poliitikavaldkonnad arengut mõjutavad, on tulemusliku arenguabi raamistiku väljatöötamises ja järelevalves otsustava tähtsusega; peab seepärast oluliseks, et muutuste kavas edendataks tõenditel põhinevat poliitikavaldkondade arengusidusust; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu asjaolule, et parem arusaamine sellest, kuidas arengut mittehõlmavad poliitikavaldkonnad arengut mõjutavad, on tulemusliku arenguabi raamistiku väljatöötamises ja järelevalves otsustava tähtsusega; peab seepärast oluliseks, et muutuste kavas edendataks tõenditel põhinevat poliitikavaldkondade arengusidusust;

| 58. | nõuab, et kogu ametliku arenguabi raames antav toetus erasektorile oleks kaasatud partnerriikide riiklikesse kavadesse ja/või strateegiatesse, ning inimressursside arendamise, inimväärse töö, loodusressursside säästva majandamise ja kvaliteetsete ja kaasavate avalike teenuste arendamise jaoks mõeldud summad oleksid elanikkonna teenistuses; pooldab kaitseabinõusid eesmärgiga tagada, et eraettevõtted austaksid inimõigusi, pakuksid inimväärseid töökohti ning maksaksid makse riikides, kus nad tegutsevad; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et kogu ametliku arenguabi raames antav toetus erasektorile oleks kaasatud partnerriikide riiklikesse kavadesse ja/või strateegiatesse, ning inimressursside arendamise, inimväärse töö, loodusressursside säästva majandamise ja kvaliteetsete ja kaasavate avalike teenuste arendamise jaoks mõeldud summad oleksid elanikkonna teenistuses; pooldab kaitseabinõusid eesmärgiga tagada, et eraettevõtted austaksid inimõigusi, pakuksid inimväärseid töökohti ning maksaksid makse riikides, kus nad tegutsevad;

| 59. | tervitab muutuste kava ettepanekuid abi tulemuslikkuse osas; on seisukohal, et abi tulemuslikkus on oluline elukvaliteedi parandamiseks, vaesuse vähendamiseks abisaajates riikides ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, ning nõuab tungivalt, et EL võtaks selles suhtes otsustavamaid meetmeid; rõhutab Busani partnerluse kiire rakendamise olulisust tulemusliku arengukoostöö seisukohalt; on seisukohal, et edukaks üleminekuks tulemusliku abi mõistelt tulemuslikule arengukoostööle on vaja ELi ja selle rahvusvaheliste partnerite kindlat toetust; loodab, et saavutatakse kiiresti rahvusvaheline üksmeel üleilmse partnerluse töökorralduse osas; |
| --- | --- |

59.

tervitab muutuste kava ettepanekuid abi tulemuslikkuse osas; on seisukohal, et abi tulemuslikkus on oluline elukvaliteedi parandamiseks, vaesuse vähendamiseks abisaajates riikides ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, ning nõuab tungivalt, et EL võtaks selles suhtes otsustavamaid meetmeid; rõhutab Busani partnerluse kiire rakendamise olulisust tulemusliku arengukoostöö seisukohalt; on seisukohal, et edukaks üleminekuks tulemusliku abi mõistelt tulemuslikule arengukoostööle on vaja ELi ja selle rahvusvaheliste partnerite kindlat toetust; loodab, et saavutatakse kiiresti rahvusvaheline üksmeel üleilmse partnerluse töökorralduse osas;

| 60. | on seisukohal, et mõned uued väljakutsed, eelkõige kliimamuutus ja energia üldine kättesaadavus, ei ole piisavalt kaetud komisjoni ettepanekus näidatud sekkumisvaldkondadega; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et mõned uued väljakutsed, eelkõige kliimamuutus ja energia üldine kättesaadavus, ei ole piisavalt kaetud komisjoni ettepanekus näidatud sekkumisvaldkondadega;

| 61. | kordab varasemat nõuet kaasata muutuste kavasse arenguriikides tegutsevate välisinvestorite kohustused austada inimõigusi ning keskkonnanorme ja ILO põhilisi töönorme; on seisukohal, et ELi ettevõtjad tuleks oma koduriikides seaduslikult vastutusele võtta, juhul kui nende tütarettevõtted ja nende kontrolli all oleva üksused nimetatud kohustusi välismaal rikuvad; |
| --- | --- |

61.

kordab varasemat nõuet kaasata muutuste kavasse arenguriikides tegutsevate välisinvestorite kohustused austada inimõigusi ning keskkonnanorme ja ILO põhilisi töönorme; on seisukohal, et ELi ettevõtjad tuleks oma koduriikides seaduslikult vastutusele võtta, juhul kui nende tütarettevõtted ja nende kontrolli all oleva üksused nimetatud kohustusi välismaal rikuvad;

| 62. | kutsub ELi üles tunnustama arenguriikide õigust reguleerida investeeringuid, eelistada investoreid, kes toetavad partnerriigi arengustrateegiat, ning kasutada eeliskohtlemist omamaiste ja piirkondlike investorite suhtes, et soodustada piirkondlikku integratsiooni; |
| --- | --- |

62.

kutsub ELi üles tunnustama arenguriikide õigust reguleerida investeeringuid, eelistada investoreid, kes toetavad partnerriigi arengustrateegiat, ning kasutada eeliskohtlemist omamaiste ja piirkondlike investorite suhtes, et soodustada piirkondlikku integratsiooni;

| 63. | avaldab kahetsust, et muutuste kavas ei ole käsitletud arenguriikides maa rentimise küsimust, mis ohustab kohalikku toiduga kindlustatust; on sügavalt mures niisuguse protsessi pärast, kus põllumaa läheb valitsuse toetatavate välisinvestorite – sealhulgas ka ELi investorite – valdusesse, kuna on oht, et see õõnestab ELi vaesuse vastu võitlemise poliitikat; |
| --- | --- |

63.

avaldab kahetsust, et muutuste kavas ei ole käsitletud arenguriikides maa rentimise küsimust, mis ohustab kohalikku toiduga kindlustatust; on sügavalt mures niisuguse protsessi pärast, kus põllumaa läheb valitsuse toetatavate välisinvestorite – sealhulgas ka ELi investorite – valdusesse, kuna on oht, et see õõnestab ELi vaesuse vastu võitlemise poliitikat;

| 64. | rõhutab, et on vaja arvestada läbiva kultuurimõõtmega ja selle möödapääsmatu kaasamisega ELi välispoliitikas üldiselt ning täpsemalt liidu arengupoliitikas; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et on vaja arvestada läbiva kultuurimõõtmega ja selle möödapääsmatu kaasamisega ELi välispoliitikas üldiselt ning täpsemalt liidu arengupoliitikas;

| 65. | on seisukohal, et komisjon peab säilitama ainuõiguse kavandamisele arengu- ja koostööpoliitika vallas; |
| --- | --- |

65.

on seisukohal, et komisjon peab säilitama ainuõiguse kavandamisele arengu- ja koostööpoliitika vallas;

| 66. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

66.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Välisasjade nõukogu 3166. istung, Brüssel, 14. mai 2012

(2)  Välisasjade nõukogu 3166. istung, Brüssel, 14. mai 2012

(3)  Välisasjade nõukogu 3166. istung, Brüssel, 14. mai 2012

(4)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(5)  http://www.oecd.org/dataoecd/11/41/34428351.pdf

(6)  http://www.oecd.org/dataoecd/11/41/34428351.pdf

(7)  Neljanda abitõhusust käsitlenud kõrgetasemelise foorumi lõppdeklaratsioon, Busan, Korea Vabariik, 29.11.2011–1.12.2011.

(8)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 48.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0261.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0320.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0410.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0460.

(13)  http://www.oecd.org/dataoecd/61/46/50155818.pdf

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0317.

(15)  ELT C 113, 18.4.2012, lk 52.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/40

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012VKEd: konkurentsivõime ja ärivõimalused

P7_TA(2012)0387

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime ja ärivõimaluste kohta (2012/2042(INI))

2014/C 68 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa väikeettevõtluse hartat, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel Feiras, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa väikeettevõtluse hartat, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel Feiras,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta teatist „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet” (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta teatist „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet” (COM(2011)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2011. aasta teatist „Väike ettevõte, suured ideed – uus partnerlus, et aidata VKEdel saada osa üleilmsetest võimalustest” (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2011. aasta teatist „Väike ettevõte, suured ideed – uus partnerlus, et aidata VKEdel saada osa üleilmsetest võimalustest” (COM(2011)0702),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet „VKEde regulatiivse koormuse vähendamine. ELi õigusaktide kohandamine mikroettevõtjate vajadustele” (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet „VKEde regulatiivse koormuse vähendamine. ELi õigusaktide kohandamine mikroettevõtjate vajadustele” (COM(2011)0803),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (COM(2011)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | võttes arvesse komisjoni Euroopa konkurentsivõime aruannet 2011 (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Euroopa konkurentsivõime aruannet 2011 (COM(2011)0642),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga (2),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0293/2012),

| A. | arvestades, et mikroettevõtjatel ja VKEdel on majanduskriisi ajal oma arengu toetamiseks väga raske rahastamisvahenditele, eelkõige väikelaenudele juurde pääseda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mikroettevõtjatel ja VKEdel on majanduskriisi ajal oma arengu toetamiseks väga raske rahastamisvahenditele, eelkõige väikelaenudele juurde pääseda;

| B. | arvestades, et 25 % ELi VKEdest on tegelenud rahvusvahelise ettevõtlusega ühtse turu piires, kuid ainult 13 % on tegutsenud rahvusvaheliselt väljaspool ELi; arvestades, et kaupu või teenuseid ekspordib vaid 24 % mikroettevõtjatest, samas kui väikeettevõtjate puhul on see näitaja 38 % ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul 53 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 25 % ELi VKEdest on tegelenud rahvusvahelise ettevõtlusega ühtse turu piires, kuid ainult 13 % on tegutsenud rahvusvaheliselt väljaspool ELi; arvestades, et kaupu või teenuseid ekspordib vaid 24 % mikroettevõtjatest, samas kui väikeettevõtjate puhul on see näitaja 38 % ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul 53 %;

| C. | arvestades, et peaaegu kolmandik ELi õigusloomega seotud halduskoormusest tuleneb õigusaktide ebaproportsionaalsest ja puudulikust rakendamisest riigi tasandil, mis tähendab, et kui liikmesriigid tõhustaksid ELi õigusaktide ülevõtmist, säästaks see kuni 40 miljardit eurot (5); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et peaaegu kolmandik ELi õigusloomega seotud halduskoormusest tuleneb õigusaktide ebaproportsionaalsest ja puudulikust rakendamisest riigi tasandil, mis tähendab, et kui liikmesriigid tõhustaksid ELi õigusaktide ülevõtmist, säästaks see kuni 40 miljardit eurot (5);

| D. | arvestades, et rohkem kui 96 %-l Euroopa Liidu VKEdel on vähem kui 50 töötajat ja nende aastakäive jääb alla 10 miljoni euro, ning arvestades, et VKEde suutlikkus eksportida tooteid ja teenuseid välisriikidesse on piiratud, peamiselt rahvusvahelise kaubanduse, õigusliku ebakindluse ja regulatiivse killustatusega seotud kõrgete püsikulude tõttu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rohkem kui 96 %-l Euroopa Liidu VKEdel on vähem kui 50 töötajat ja nende aastakäive jääb alla 10 miljoni euro, ning arvestades, et VKEde suutlikkus eksportida tooteid ja teenuseid välisriikidesse on piiratud, peamiselt rahvusvahelise kaubanduse, õigusliku ebakindluse ja regulatiivse killustatusega seotud kõrgete püsikulude tõttu;

| E. | arvestades, et aastatel 2002–2010 lõid VKEd, eelkõige uued ettevõtjad, 85 % kõigist uutest töökohtadest; arvestades, et 32,5 miljonit ELi kodanikku on füüsilisest isikust ettevõtjad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aastatel 2002–2010 lõid VKEd, eelkõige uued ettevõtjad, 85 % kõigist uutest töökohtadest; arvestades, et 32,5 miljonit ELi kodanikku on füüsilisest isikust ettevõtjad;

| F. | arvestades, et tööstus on Euroopa majanduses väga tähtsal kohal ning annab 25 % ELi erasektori otsestest töökohtadest ja moodustab 80 % erasektori teadus- ja arendustegevusest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööstus on Euroopa majanduses väga tähtsal kohal ning annab 25 % ELi erasektori otsestest töökohtadest ja moodustab 80 % erasektori teadus- ja arendustegevusest;

| G. | arvestades, et töökohtade arv ökotööstuses on erinevalt paljudest teistest sektoritest kasvanud kogu majanduslanguse aja ja jääb ennustuste kohaselt ka järgnevatel aastatel üsna märgatavaks (6); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töökohtade arv ökotööstuses on erinevalt paljudest teistest sektoritest kasvanud kogu majanduslanguse aja ja jääb ennustuste kohaselt ka järgnevatel aastatel üsna märgatavaks (6);

| H. | arvestades, et internet ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lihtsustavad VKEde võimalusi müüa oma teenuseid üle kogu maailma ning mängivad olulist rolli VKEde tugevdamisel majanduskasvule ja töökohtade loomisele kaasaaitajana; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et internet ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lihtsustavad VKEde võimalusi müüa oma teenuseid üle kogu maailma ning mängivad olulist rolli VKEde tugevdamisel majanduskasvule ja töökohtade loomisele kaasaaitajana;

| I. | arvestades, et komisjoni hinnangul võidakse poliitikameetmetega, mis edendavad üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele, näiteks ressursi- ja energiatõhususe ning kliimamuutuse poliitika abil, luua 2020. aastaks rohkem kui 9 miljonit töökohta ning seda eelkõige VKEde sektoris; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni hinnangul võidakse poliitikameetmetega, mis edendavad üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele, näiteks ressursi- ja energiatõhususe ning kliimamuutuse poliitika abil, luua 2020. aastaks rohkem kui 9 miljonit töökohta ning seda eelkõige VKEde sektoris;

1.   
  Väike ettevõte, suured ideed

| 1. | märgib, et üldlevinud on struktuurilised ja regulatiivsed takistused, millega VKEd silmitsi seisavad, näiteks juurdepääsuraskused rahastamisele, inimkapitalile ning korralduslikele vahenditele; tervitab sellega seoses komisjoni püüdlust edendada ja toetada VKEde majandustegevust ühtsel turul ja kolmandate riikide turgudel; juhib tähelepanu sellele, et üldiselt tuleb VKEde rahvusvahelistumist pidada protsessiks; selleks, et VKEdel õnnestuks laiendada oma tegevust EList väljapoole, vajavad nad nõustamisteenuseid juba kohalikul tasandil ja mitte alles kolmandate riikide turgudel; rõhutab, et see vajadus peab kajastuma ka ELi toetuspoliitikas; |
| --- | --- |

1.

märgib, et üldlevinud on struktuurilised ja regulatiivsed takistused, millega VKEd silmitsi seisavad, näiteks juurdepääsuraskused rahastamisele, inimkapitalile ning korralduslikele vahenditele; tervitab sellega seoses komisjoni püüdlust edendada ja toetada VKEde majandustegevust ühtsel turul ja kolmandate riikide turgudel; juhib tähelepanu sellele, et üldiselt tuleb VKEde rahvusvahelistumist pidada protsessiks; selleks, et VKEdel õnnestuks laiendada oma tegevust EList väljapoole, vajavad nad nõustamisteenuseid juba kohalikul tasandil ja mitte alles kolmandate riikide turgudel; rõhutab, et see vajadus peab kajastuma ka ELi toetuspoliitikas;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et VKEd on väga erinevad; rõhutab seetõttu, et komisjon peab võtma VKEde uue poliitika väljatöötamisel arvesse ettevõtjate erinevaid probleeme, mis sõltuvad nende suurusest ja valdkonnast; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et VKEd on väga erinevad; rõhutab seetõttu, et komisjon peab võtma VKEde uue poliitika väljatöötamisel arvesse ettevõtjate erinevaid probleeme, mis sõltuvad nende suurusest ja valdkonnast;

| 3. | tuletab meelde, et rohkem kui suuremad äriühingud saavad VKEd rahvusvahelistumisest kasu parimate tavadega kokkupuutumise, ületoodangu parema vastuvõtuvõime, impordi kaudu paraneva sisendtoodete tarnimise ning seeläbi suurema konkurentsivõime kaudu, mistõttu, et eksportivad VKEd saavad järjepidevalt paremini hakkama kui nende mitte-eksportivad kolleegid, suurendades seega majanduskasu ja tarbijate heaolu; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et rohkem kui suuremad äriühingud saavad VKEd rahvusvahelistumisest kasu parimate tavadega kokkupuutumise, ületoodangu parema vastuvõtuvõime, impordi kaudu paraneva sisendtoodete tarnimise ning seeläbi suurema konkurentsivõime kaudu, mistõttu, et eksportivad VKEd saavad järjepidevalt paremini hakkama kui nende mitte-eksportivad kolleegid, suurendades seega majanduskasu ja tarbijate heaolu;

| 4. | ei poolda seisukohta, et ELi VKEde kaitsmine rahvusvahelise konkurentsi eest võiks aidata neil kasvada ja saada rahvusvahelisel tasandil paremini hakkama; on pigem veendunud, et EL peaks toetama positiivset tegevuskava, millest liidu VKEd saaksid kasu rahvusvahelistes läbirääkimistes, et VKEde huve arvestades üleilmses plaanis vastastikku tõkkeid vähendada; |
| --- | --- |

4.

ei poolda seisukohta, et ELi VKEde kaitsmine rahvusvahelise konkurentsi eest võiks aidata neil kasvada ja saada rahvusvahelisel tasandil paremini hakkama; on pigem veendunud, et EL peaks toetama positiivset tegevuskava, millest liidu VKEd saaksid kasu rahvusvahelistes läbirääkimistes, et VKEde huve arvestades üleilmses plaanis vastastikku tõkkeid vähendada;

| 5. | on seisukohal, et sama tähtis kui rahvusvaheliseks muutuda soovivate VKEde aitamine on VKEde tõhus kaitsmine ELi partnerriikide ebaausate kaubandustavade eest; peab rahvusvahelistumist ja kaitset üleilmastumise protsessis ühe mündi kaheks pooleks; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et sama tähtis kui rahvusvaheliseks muutuda soovivate VKEde aitamine on VKEde tõhus kaitsmine ELi partnerriikide ebaausate kaubandustavade eest; peab rahvusvahelistumist ja kaitset üleilmastumise protsessis ühe mündi kaheks pooleks;

| 6. | rõhutab, et teatises oleks tulnud tunnistada valdkondade erinevusi, sest teenuseid pakkuvate VKEde rahvusvahelistumine erineb põhimõtteliselt tootvate VKEde rahvusvahelistumisest; märgib, et paljudel teenuseid pakkuvatel VKEdel, kes moodustavad VKEdest suurema osa, ei ole vaja eksportimise alustamiseks saavutada kriitilisi mõõtmeid ning neile tooksid kõige suuremat kasu avatumad eeskirjad ja juurdepääs IKT-le sihtriikides, samas kui tootvatele VKEdele tooks suuremat kasu transpordilogistika tingimuste parandamine ja kaubanduse hõlbustamine; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et teatises oleks tulnud tunnistada valdkondade erinevusi, sest teenuseid pakkuvate VKEde rahvusvahelistumine erineb põhimõtteliselt tootvate VKEde rahvusvahelistumisest; märgib, et paljudel teenuseid pakkuvatel VKEdel, kes moodustavad VKEdest suurema osa, ei ole vaja eksportimise alustamiseks saavutada kriitilisi mõõtmeid ning neile tooksid kõige suuremat kasu avatumad eeskirjad ja juurdepääs IKT-le sihtriikides, samas kui tootvatele VKEdele tooks suuremat kasu transpordilogistika tingimuste parandamine ja kaubanduse hõlbustamine;

| 7. | märgib, et enamik ELi VKEde rahvusvahelistumist toetavatest avaliku sektori poliitikameetmetest keskendub tootmisele, ning soovitab seepärast kohandada neid nii, et võetaks arvesse teenuseid pakkuvate VKEde teistsuguseid vajadusi; soovitab eelkõige VKEde kaubanduse toetamise kavades üle vaadata minimaalset suurust käsitlevad nõuded, mille aluseks on tavaliselt olnud tootvate VKEde ekspordimudel, kus ettevõte saab rahvusvaheliseks muutuda pärast kriitilise suuruse saavutamist; |
| --- | --- |

7.

märgib, et enamik ELi VKEde rahvusvahelistumist toetavatest avaliku sektori poliitikameetmetest keskendub tootmisele, ning soovitab seepärast kohandada neid nii, et võetaks arvesse teenuseid pakkuvate VKEde teistsuguseid vajadusi; soovitab eelkõige VKEde kaubanduse toetamise kavades üle vaadata minimaalset suurust käsitlevad nõuded, mille aluseks on tavaliselt olnud tootvate VKEde ekspordimudel, kus ettevõte saab rahvusvaheliseks muutuda pärast kriitilise suuruse saavutamist;

| 8. | on seisukohal, et kuigi teatises püütakse käsitleda VKEde raskusi kolmandates riikides ärivõimaluste leidmisel, ei rõhutata selles piisavalt, et VKEdele rahvusvahelistumise kohta juhiste ja ettepanekute esitamine ning stiimulite loomine on avaliku sektori soovitatav tegevussuund; on veendunud, et EL peaks samuti liikmesriikidega kooskõlastatult juba olemasolevate algatuste lisandväärtust suurendades ettevaatavalt toetama ja edendama strateegiliste sektorite VKEde arendamise stiimuleid, eriti suure lisaväärtusega ja tehnoloogiliselt arenenud tootmissektorites, millel on kiiresti areneva majandusega riikide ees konkurentsieelis; rõhutab seepärast vajadust teha kindlaks paljutõotavad nišiturud, mida on juba hakatud lõimima muudesse ELi poliitikadokumentidesse, nagu progressi võimaldava tehnoloogia kõrgetasemelise ekspertrühma aruanne; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kuigi teatises püütakse käsitleda VKEde raskusi kolmandates riikides ärivõimaluste leidmisel, ei rõhutata selles piisavalt, et VKEdele rahvusvahelistumise kohta juhiste ja ettepanekute esitamine ning stiimulite loomine on avaliku sektori soovitatav tegevussuund; on veendunud, et EL peaks samuti liikmesriikidega kooskõlastatult juba olemasolevate algatuste lisandväärtust suurendades ettevaatavalt toetama ja edendama strateegiliste sektorite VKEde arendamise stiimuleid, eriti suure lisaväärtusega ja tehnoloogiliselt arenenud tootmissektorites, millel on kiiresti areneva majandusega riikide ees konkurentsieelis; rõhutab seepärast vajadust teha kindlaks paljutõotavad nišiturud, mida on juba hakatud lõimima muudesse ELi poliitikadokumentidesse, nagu progressi võimaldava tehnoloogia kõrgetasemelise ekspertrühma aruanne;

VKEde teavitamine

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon käivitaks teatises kavandatud mitmekeelse veebiportaali niipea kui võimalik ning et see toimiks täielikult hiljemalt 2013. aasta lõpuks; võttes arvesse VKEde ja nende küsimuste tohutut mitmekesisust, on veendunud, et portaal ei tohiks olemasolevaid portaale korrata, vaid peaks neid omavahel ühendama, olema kergesti juurdepääsetav ja kasutajasõbralik ning mitte põhjustama VKEdele täiendavaid otsimiskulusid; rõhutab, et portaal peaks tõenäoliselt suurendama rahvusvaheliseks muutuvate VKEde arvu; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon käivitaks teatises kavandatud mitmekeelse veebiportaali niipea kui võimalik ning et see toimiks täielikult hiljemalt 2013. aasta lõpuks; võttes arvesse VKEde ja nende küsimuste tohutut mitmekesisust, on veendunud, et portaal ei tohiks olemasolevaid portaale korrata, vaid peaks neid omavahel ühendama, olema kergesti juurdepääsetav ja kasutajasõbralik ning mitte põhjustama VKEdele täiendavaid otsimiskulusid; rõhutab, et portaal peaks tõenäoliselt suurendama rahvusvaheliseks muutuvate VKEde arvu;

| 10. | nõuab VKEde suuremat ja tõhusamat toetamist juurdepääsul ühtsele turule ja kolmandate riikide turgudele ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, eeskätt toetuse ja teabe kättesaadavuse, intellektuaalomandi õiguste kaitse, riigihangetes osalemise, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning standardimis- ja reguleerimisküsimuste kaudu; on veendunud, et Euroopa ettevõtlusvõrgustik on tõhus vahend nende eesmärkide saavutamiseks; on seisukohal, et põhjalikule hindamisele tuginedes tuleb kehtestada Euroopa ettevõtlusvõrgustiku uus juhtimismudel eesmärgiga suurendada tõhusust, vähendada haldus- ja juhtimiskoormust ja pakkuda vajadustest lähtuvat toetust; on veendunud, et niisugune toetus peaks aitama ettevõtetel omandada vajalikud oskused ja kujundada välisriikide turule laienemise strateegia ning nõudmise ja pakkumise kohandamise teel edendama ettevõtete koostööd; |
| --- | --- |

10.

nõuab VKEde suuremat ja tõhusamat toetamist juurdepääsul ühtsele turule ja kolmandate riikide turgudele ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, eeskätt toetuse ja teabe kättesaadavuse, intellektuaalomandi õiguste kaitse, riigihangetes osalemise, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning standardimis- ja reguleerimisküsimuste kaudu; on veendunud, et Euroopa ettevõtlusvõrgustik on tõhus vahend nende eesmärkide saavutamiseks; on seisukohal, et põhjalikule hindamisele tuginedes tuleb kehtestada Euroopa ettevõtlusvõrgustiku uus juhtimismudel eesmärgiga suurendada tõhusust, vähendada haldus- ja juhtimiskoormust ja pakkuda vajadustest lähtuvat toetust; on veendunud, et niisugune toetus peaks aitama ettevõtetel omandada vajalikud oskused ja kujundada välisriikide turule laienemise strateegia ning nõudmise ja pakkumise kohandamise teel edendama ettevõtete koostööd;

| 11. | on veendunud, et Euroopa ettevõtlusvõrgustiku väärtus ELi VKEde jaoks suureneb maksimumini vaid juhul, kui tõhustatakse sellesse kuuluvate organisatsioonide tegevust ja juhtimist ning suurendatakse teadlikkust nende pakutavatest toetusteenustest; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et Euroopa ettevõtlusvõrgustiku väärtus ELi VKEde jaoks suureneb maksimumini vaid juhul, kui tõhustatakse sellesse kuuluvate organisatsioonide tegevust ja juhtimist ning suurendatakse teadlikkust nende pakutavatest toetusteenustest;

| 12. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ühe ühtse ekspordiettevõtete tugivõrgustiku, mida juhitaks koostöös ettevõtjate, kaubanduskodade, ülikoolide ja teiste huvitatud sidusrühmadega, et VKEdel oleks üks kergesti kindlaksmääratav esindaja ning nad saaksid emakeeles ja kohe kasutada personaalset nõustamist ja majandusanalüüse välisturgude kohta, teavet abi, ekspordivõimaluste, kehtivate kaubandustõkete (nii tariifsed kui ka mittetariifsed), investeeringute kaitse ja kehtivate vaidluste lahendamise tingimuste ning konkurentide kohta kolmandate riikide turgudel; on veendunud, et need tugivõrgustikud peaksid aitama vahetada häid tavasid kooskõlas Euroopa väikeettevõtete hartaga; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ühe ühtse ekspordiettevõtete tugivõrgustiku, mida juhitaks koostöös ettevõtjate, kaubanduskodade, ülikoolide ja teiste huvitatud sidusrühmadega, et VKEdel oleks üks kergesti kindlaksmääratav esindaja ning nad saaksid emakeeles ja kohe kasutada personaalset nõustamist ja majandusanalüüse välisturgude kohta, teavet abi, ekspordivõimaluste, kehtivate kaubandustõkete (nii tariifsed kui ka mittetariifsed), investeeringute kaitse ja kehtivate vaidluste lahendamise tingimuste ning konkurentide kohta kolmandate riikide turgudel; on veendunud, et need tugivõrgustikud peaksid aitama vahetada häid tavasid kooskõlas Euroopa väikeettevõtete hartaga;

| 13. | soovitab suunata rohkem teavet väikestele ja mikroettevõtjatele, sest see on VKEde rühm, kes on rahvusvaheliselt kõige vähem aktiivne ning oma ekspordipotentsiaalist ja rahvusvahelistumise kasust kõige vähem teadlik; |
| --- | --- |

13.

soovitab suunata rohkem teavet väikestele ja mikroettevõtjatele, sest see on VKEde rühm, kes on rahvusvaheliselt kõige vähem aktiivne ning oma ekspordipotentsiaalist ja rahvusvahelistumise kasust kõige vähem teadlik;

Toetavate teenuste kaardistamine

| 14. | on seisukohal, et avaliku sektori vahenditest rahastatavad toetuskavad tuleks ellu viia kõige kulutõhusamal viisil – iseäranis praegu, mil ELi majandus ei ole veel toibunud oma viimaste aastakümnete tõsiseimast kriisist; on sellega seoses seisukohal, et programmide kvaliteet tuleks säilitada vähemalt praegusel tasemel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et avaliku sektori vahenditest rahastatavad toetuskavad tuleks ellu viia kõige kulutõhusamal viisil – iseäranis praegu, mil ELi majandus ei ole veel toibunud oma viimaste aastakümnete tõsiseimast kriisist; on sellega seoses seisukohal, et programmide kvaliteet tuleks säilitada vähemalt praegusel tasemel;

| 15. | toetab paljude kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi toetuskavade kaardistamise ettepanekut; on veendunud, et kaardistamine peaks hõlmama erasektori ja kohalikke algatusi, mille eesmärk on aidata VKEdel rahastamist leida, eelkõige algatusi, millega hõlbustatakse juurdepääsu mikroettevõtte laenudele, samuti kehtivate ELi toetussüsteemide tulemuslikkuse hinnangut; on veendunud, et kaardistamine peaks olema korrapärane ning moodustama aluse sihttasemete ja tulemustabeli süsteemile; on veendunud, et esialgse kaardistamise alusel tuleks hinnata olemasolevate ELi toetuskavade tulemuslikkust; märgib, et kaardistamine ei saa hõlmata kõiki algatusi, eriti kui need on väikesed või mitteametlikud ja kui see ei ole kulude või teostatavuse seisukohast mõistlik; |
| --- | --- |

15.

toetab paljude kohaliku, piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi toetuskavade kaardistamise ettepanekut; on veendunud, et kaardistamine peaks hõlmama erasektori ja kohalikke algatusi, mille eesmärk on aidata VKEdel rahastamist leida, eelkõige algatusi, millega hõlbustatakse juurdepääsu mikroettevõtte laenudele, samuti kehtivate ELi toetussüsteemide tulemuslikkuse hinnangut; on veendunud, et kaardistamine peaks olema korrapärane ning moodustama aluse sihttasemete ja tulemustabeli süsteemile; on veendunud, et esialgse kaardistamise alusel tuleks hinnata olemasolevate ELi toetuskavade tulemuslikkust; märgib, et kaardistamine ei saa hõlmata kõiki algatusi, eriti kui need on väikesed või mitteametlikud ja kui see ei ole kulude või teostatavuse seisukohast mõistlik;

| 16. | nõuab 2012. aasta lõpuks esimeste kindlate ettepanekute esitamist, et lihtsustada ja kooskõlastada olemasolevaid ELi toetuskavasid, et muuta neid tõhusaks ja ELi VKEde vajadustele vastavaks; on veendunud, et ELi tegevuses tuleb vältida kattumist või paralleelsete struktuuride kujunemist ning tegevusel peab olema selge Euroopa lisaväärtus; on veendunud, et kehtivaid riiklikke toetuskavasid tuleks subsidiaarsuse põhimõtte järgimisel arvesse võtta; usub, et üksikute ELi VKEde teenindamisele peab keskenduma organisatsioon, mis vastab kõige enam VKE individuaalsetele ettevõtlusalastele vajadustele; palub komisjonil parlamendi vastutavaid komisjone korrapäraselt teavitada selles valdkonnas tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

16.

nõuab 2012. aasta lõpuks esimeste kindlate ettepanekute esitamist, et lihtsustada ja kooskõlastada olemasolevaid ELi toetuskavasid, et muuta neid tõhusaks ja ELi VKEde vajadustele vastavaks; on veendunud, et ELi tegevuses tuleb vältida kattumist või paralleelsete struktuuride kujunemist ning tegevusel peab olema selge Euroopa lisaväärtus; on veendunud, et kehtivaid riiklikke toetuskavasid tuleks subsidiaarsuse põhimõtte järgimisel arvesse võtta; usub, et üksikute ELi VKEde teenindamisele peab keskenduma organisatsioon, mis vastab kõige enam VKE individuaalsetele ettevõtlusalastele vajadustele; palub komisjonil parlamendi vastutavaid komisjone korrapäraselt teavitada selles valdkonnas tehtud edusammudest;

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et uutel ELi meetmetel (nagu kõnealune meede) peab olema olemasolevate vahenditega võrreldes tõestatud lisaväärtus; usub, et sellist lisaväärtust on võimalik pakkuda piirkondlike või sisuliste turutõrgete korral (nn valged laigud) või seoses ELi kaubanduspoliitika huvide esindamise või turulepääsu andmebaasi jaoks teabe kogumise hoogustamise vajadusega; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu asjaolule, et uutel ELi meetmetel (nagu kõnealune meede) peab olema olemasolevate vahenditega võrreldes tõestatud lisaväärtus; usub, et sellist lisaväärtust on võimalik pakkuda piirkondlike või sisuliste turutõrgete korral (nn valged laigud) või seoses ELi kaubanduspoliitika huvide esindamise või turulepääsu andmebaasi jaoks teabe kogumise hoogustamise vajadusega;

| 18. | rõhutab vajadust anda VKEdele sõna olemasoleva toetusraamistiku läbivaatamisel; nõuab, et VKEd koos Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga ja Euroopa ettevõtjate organisatsioonidega kaasataks tihedalt läbivaatamise rakendamisse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust anda VKEdele sõna olemasoleva toetusraamistiku läbivaatamisel; nõuab, et VKEd koos Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga ja Euroopa ettevõtjate organisatsioonidega kaasataks tihedalt läbivaatamise rakendamisse;

| 19. | nõuab kõigile ELi eksportivatele äriühingutele praegu kättesaadavate vahendite, näiteks turulepääsu andmebaasi ja ekspordiettevõtete abiliini kohandamist vastavalt VKEde vajadustele; hindab kõrgelt VKEdele mõeldud abiliini avamist kaubanduse kaitsemeetmete küsimustes; soovitab Euroopa VKEde erinevaid tugistruktuure kolmandates riikides tulemuslikumalt koordineerida; |
| --- | --- |

19.

nõuab kõigile ELi eksportivatele äriühingutele praegu kättesaadavate vahendite, näiteks turulepääsu andmebaasi ja ekspordiettevõtete abiliini kohandamist vastavalt VKEde vajadustele; hindab kõrgelt VKEdele mõeldud abiliini avamist kaubanduse kaitsemeetmete küsimustes; soovitab Euroopa VKEde erinevaid tugistruktuure kolmandates riikides tulemuslikumalt koordineerida;

| 20. | on seisukohal, et praktilisi ja kulutõhusaid lahendusi, millega aidata VKEdel üle saada käibekapitali, eelkõige vajalikuks alginvesteeringuks ja ekspordi rahastamise alustamiseks vajaliku kapitali puudusest, tuleks kujundada ja rakendada ELi ühise kaubanduspoliitika või mõne muu sobiliku ELi vahendi kaudu, kui kaardistamine tõendab selle vajalikkust ja teostatavust; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et praktilisi ja kulutõhusaid lahendusi, millega aidata VKEdel üle saada käibekapitali, eelkõige vajalikuks alginvesteeringuks ja ekspordi rahastamise alustamiseks vajaliku kapitali puudusest, tuleks kujundada ja rakendada ELi ühise kaubanduspoliitika või mõne muu sobiliku ELi vahendi kaudu, kui kaardistamine tõendab selle vajalikkust ja teostatavust;

| 21. | on veendunud, et samaaegselt olemasolevate riiklike struktuuride tõhusa rakendamisega on kolmandate riikide turgudel vaja ELi tasandi algatusi, kui need annavad lisaväärtust; kutsub üles nii avaliku kui ka erasektori ekspertide koostööle, sh ELi turulepääsu töörühmade koostööle; nõustub, et mõnede väiksemate ja uuemate liikmesriikide VKEd on halvemas olukorras, sest neil võib mõnel kolmanda riigi turul puududa diplomaatiline esindatus, kogenud partnerid või mõlemad; rõhutab siiski, et ELi algatused ei tohi sekkuda eri liikmesriikidest pärit konkreetsete äriühingute vahelisse konkurentsi kolmandate riikide turgudel; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et samaaegselt olemasolevate riiklike struktuuride tõhusa rakendamisega on kolmandate riikide turgudel vaja ELi tasandi algatusi, kui need annavad lisaväärtust; kutsub üles nii avaliku kui ka erasektori ekspertide koostööle, sh ELi turulepääsu töörühmade koostööle; nõustub, et mõnede väiksemate ja uuemate liikmesriikide VKEd on halvemas olukorras, sest neil võib mõnel kolmanda riigi turul puududa diplomaatiline esindatus, kogenud partnerid või mõlemad; rõhutab siiski, et ELi algatused ei tohi sekkuda eri liikmesriikidest pärit konkreetsete äriühingute vahelisse konkurentsi kolmandate riikide turgudel;

| 22. | rõhutab, et VKEde rahvusvahelistumine on protsess ning edu saavutamiseks vajavad VKEd tugimeetmeid juba kohalikul tasandil, mitte üksnes kolmandate riikide turgudel; tunnistab, et kolmandate riikide turgudel võivad ühised ELi tasandi pingutused lobitöö, kaubanduspoliitika ja turulepääsu vallas ning täiendavad programmid turutõrke ületamiseks selle protsessi väärtust oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et VKEde rahvusvahelistumine on protsess ning edu saavutamiseks vajavad VKEd tugimeetmeid juba kohalikul tasandil, mitte üksnes kolmandate riikide turgudel; tunnistab, et kolmandate riikide turgudel võivad ühised ELi tasandi pingutused lobitöö, kaubanduspoliitika ja turulepääsu vallas ning täiendavad programmid turutõrke ületamiseks selle protsessi väärtust oluliselt suurendada;

| 23. | palub, et komisjon uuriks dubleerimise vältimiseks enne uute struktuuride loomist liikmesriikide rahastamissüsteeme ja olemasolevaid nõustamisteenuseid ning analüüsiks põhjalikult nende tulemuslikkust ja uute struktuuride loomise vajaduse põhjendatust; |
| --- | --- |

23.

palub, et komisjon uuriks dubleerimise vältimiseks enne uute struktuuride loomist liikmesriikide rahastamissüsteeme ja olemasolevaid nõustamisteenuseid ning analüüsiks põhjalikult nende tulemuslikkust ja uute struktuuride loomise vajaduse põhjendatust;

ELi klastrite ja võrgustike edendamine

| 24. | toetab komisjoni ettepanekut tõhustada koostööd ühtsel turul ja kolmandates riikides tegutsevate mitmesuguste ettevõtete ühenduste, kaubanduskodade ja muude osalejatega, et lihtsustada ettevõtjate partnerlust, soodustada klastreid ja juurdepääsu uutele turgudele, soodustades rahvusvaheliseks muutumise protsessi üksikettevõtja tasandilt ettevõtlusvõrgustiku või mitme asukohaga filiaalide tasandile viimisega, et soodustada keerukamaid ja kestvamaid rahvusvaheliseks muutmise projekte, millesse on kaasatud palju ettevõtjaid ning teisi avalikke tugiorganisatsioone ja -asutusi; |
| --- | --- |

24.

toetab komisjoni ettepanekut tõhustada koostööd ühtsel turul ja kolmandates riikides tegutsevate mitmesuguste ettevõtete ühenduste, kaubanduskodade ja muude osalejatega, et lihtsustada ettevõtjate partnerlust, soodustada klastreid ja juurdepääsu uutele turgudele, soodustades rahvusvaheliseks muutumise protsessi üksikettevõtja tasandilt ettevõtlusvõrgustiku või mitme asukohaga filiaalide tasandile viimisega, et soodustada keerukamaid ja kestvamaid rahvusvaheliseks muutmise projekte, millesse on kaasatud palju ettevõtjaid ning teisi avalikke tugiorganisatsioone ja -asutusi;

| 25. | rõhutab, kui tähtis on territoorium, millel väikese ja keskmise suurusega ettevõtja tegutseb, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike tegema pidevat koostööd kohalike asutusega, et väärtustada võrgustikus töötamist; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, kui tähtis on territoorium, millel väikese ja keskmise suurusega ettevõtja tegutseb, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike tegema pidevat koostööd kohalike asutusega, et väärtustada võrgustikus töötamist;

| 26. | on seisukohal, et ühisettevõtete loomist või muude partnerluslepingute sõlmimist VKEde vahel või VKEdega tuleks edendada kui uutele turgudele sisenemise, ühtsel turul ja kolmandates riikides otseinvesteerimisprojektide väljatöötamise ning hankekonkurssidel osalemise strateegiat; palub komisjonil leida ja rakendada ressursse asjaomases valdkonnas riigiülese koostöö edendamiseks; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et ühisettevõtete loomist või muude partnerluslepingute sõlmimist VKEde vahel või VKEdega tuleks edendada kui uutele turgudele sisenemise, ühtsel turul ja kolmandates riikides otseinvesteerimisprojektide väljatöötamise ning hankekonkurssidel osalemise strateegiat; palub komisjonil leida ja rakendada ressursse asjaomases valdkonnas riigiülese koostöö edendamiseks;

| 27. | märgib, et klastreid ja võrgustikke saab sageli luua nii virtuaalselt kui ka füüsiliselt; julgustab liikmesriike edendama vajalikke vahendeid ja ressursse virtuaalsete klastrite ja võrgustike tegevuse hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

27.

märgib, et klastreid ja võrgustikke saab sageli luua nii virtuaalselt kui ka füüsiliselt; julgustab liikmesriike edendama vajalikke vahendeid ja ressursse virtuaalsete klastrite ja võrgustike tegevuse hõlbustamiseks;

| 28. | ergutab liikmesriike aktiivselt toetama komisjoni rolli VKEde juurdepääsu suurendamisel kolmandate riikide turgudele rahvusvahelistel foorumitel ja konverentsidel; |
| --- | --- |

28.

ergutab liikmesriike aktiivselt toetama komisjoni rolli VKEde juurdepääsu suurendamisel kolmandate riikide turgudele rahvusvahelistel foorumitel ja konverentsidel;

Edasised sammud

| 29. | soovitab komisjonil arvesse võtta kõiki rahvusvahelistumise mõõtmeid, st nii eksporti kui ka importi, kaasa arvatud majanduspartnerluse ja –koostöö eri vormid; märgib, et viimatinimetatuid ei ole teatises piisavalt rõhutatud; |
| --- | --- |

29.

soovitab komisjonil arvesse võtta kõiki rahvusvahelistumise mõõtmeid, st nii eksporti kui ka importi, kaasa arvatud majanduspartnerluse ja –koostöö eri vormid; märgib, et viimatinimetatuid ei ole teatises piisavalt rõhutatud;

| 30. | nõuab VKEde kasuks võetavate ühenduse meetmete suuremat integreerimist, eriti innovatsiooni, majanduskasvu, rahvusvahelistumise, tootlikkuse, kulude piiramise ja bürokraatia vähendamise, inimressursside kvaliteedi ning sotsiaalse vastutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

nõuab VKEde kasuks võetavate ühenduse meetmete suuremat integreerimist, eriti innovatsiooni, majanduskasvu, rahvusvahelistumise, tootlikkuse, kulude piiramise ja bürokraatia vähendamise, inimressursside kvaliteedi ning sotsiaalse vastutuse valdkonnas;

| 31. | kiidab heaks uue VKEde konkurentsivõime programmi (COSME); võtab teadmiseks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi meetmete edu; on veendunud, et neid meetmeid, nt halduskoormuse vähendamist käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik, tuleks uue programmi raames jätkata ja laiendada; rõhutab, et tähtis on parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ning tugevdada erasektori võimalikku rolli; nõuab laenu, tagatiste või riskikapitali kättesaadavuse parandamiseks ette nähtud ühenduse vahendite, iseäranis rahvusvahelistumist kavandavatele VKEdele suunatud vahendite lihtsustamist ja ratsionaliseerimist; nõuab piiriüleses, eriti valuutadevahelisi piire ületavas ja väljapoole ELi suunduvas kaubanduses osalevatele VKEdele suunatud põhiliste pangateenuste kulude ja kättesaadavuse läbivaatamist; ergutab liikmesriike uurima, kas oleks võimalik kasutada osa oma ettevõtte tulumaksust saadavast riiklikust tulust selleks, et parandada VKEde juurdepääsu laenutagatistele; rõhutab, et kõik vahendid, eelkõige mitterahalised vahendid, tuleks vastu võtta konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kriitilisele hindamisele tuginedes ja tihedas koostöös VKEde organisatsioonidega; |
| --- | --- |

31.

kiidab heaks uue VKEde konkurentsivõime programmi (COSME); võtab teadmiseks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi meetmete edu; on veendunud, et neid meetmeid, nt halduskoormuse vähendamist käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik, tuleks uue programmi raames jätkata ja laiendada; rõhutab, et tähtis on parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ning tugevdada erasektori võimalikku rolli; nõuab laenu, tagatiste või riskikapitali kättesaadavuse parandamiseks ette nähtud ühenduse vahendite, iseäranis rahvusvahelistumist kavandavatele VKEdele suunatud vahendite lihtsustamist ja ratsionaliseerimist; nõuab piiriüleses, eriti valuutadevahelisi piire ületavas ja väljapoole ELi suunduvas kaubanduses osalevatele VKEdele suunatud põhiliste pangateenuste kulude ja kättesaadavuse läbivaatamist; ergutab liikmesriike uurima, kas oleks võimalik kasutada osa oma ettevõtte tulumaksust saadavast riiklikust tulust selleks, et parandada VKEde juurdepääsu laenutagatistele; rõhutab, et kõik vahendid, eelkõige mitterahalised vahendid, tuleks vastu võtta konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kriitilisele hindamisele tuginedes ja tihedas koostöös VKEde organisatsioonidega;

| 32. | rõhutab vajadust märgatavalt suurendada VKEde konkurentsivõime programmile mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud eelarvet, võttes eelkõige arvesse tõsiseid turutõrkeid VKEde rahastamisel ja vajadust suurendada ELi toetust ettevõtete üleminekule; on sellega seoses veendunud, et VKEde konkurentsivõime programmi (COSME) ja Horisont 2020 programmi eristamine meetmete ja eelarve osas vajab veel arutamist, et lihtsustada VKEde orienteerumist; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust märgatavalt suurendada VKEde konkurentsivõime programmile mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud eelarvet, võttes eelkõige arvesse tõsiseid turutõrkeid VKEde rahastamisel ja vajadust suurendada ELi toetust ettevõtete üleminekule; on sellega seoses veendunud, et VKEde konkurentsivõime programmi (COSME) ja Horisont 2020 programmi eristamine meetmete ja eelarve osas vajab veel arutamist, et lihtsustada VKEde orienteerumist;

| 33. | palub liikmesriikidel hoolitseda selle eest, et VKEdel oleksid piisavad võimalused eksporditagatise saamiseks; |
| --- | --- |

33.

palub liikmesriikidel hoolitseda selle eest, et VKEdel oleksid piisavad võimalused eksporditagatise saamiseks;

| 34. | märgib oskuslike ja koolitatud ettevõtjate tähtsust rahvusvahelise äritegevuse probleemidega toimetulekul; kutsub komisjoni üles edendama programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” ning kaaluma programmi „Erasmus Mundus ettevõtjatele” loomist, et anda andekatele ettevõtjatele võimalus väljaspool ELi asuvates tippkeskustes kogemusi omandada ja kontakte luua, sh kõrgetasemelise ettevõtluskultuurikoolituse kaudu, mis annab rahvusvahelise ülevaate ettevõtlusest ja vajalikud ning põhilised toetuspunktid ülemaailmsel turul konkureerimiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama programmiga „Erasmus kõigi jaoks” seotud ELi poliitikasse noori ettevõtjaid ja tööstuspoliitikat; |
| --- | --- |

34.

märgib oskuslike ja koolitatud ettevõtjate tähtsust rahvusvahelise äritegevuse probleemidega toimetulekul; kutsub komisjoni üles edendama programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” ning kaaluma programmi „Erasmus Mundus ettevõtjatele” loomist, et anda andekatele ettevõtjatele võimalus väljaspool ELi asuvates tippkeskustes kogemusi omandada ja kontakte luua, sh kõrgetasemelise ettevõtluskultuurikoolituse kaudu, mis annab rahvusvahelise ülevaate ettevõtlusest ja vajalikud ning põhilised toetuspunktid ülemaailmsel turul konkureerimiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama programmiga „Erasmus kõigi jaoks” seotud ELi poliitikasse noori ettevõtjaid ja tööstuspoliitikat;

| 35. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku vaadata läbi Euroopa standardimine; rõhutab vajadust ühtsema rahvusvaheliste standardite süsteemi järele, mis võimaldaks koostoimet ning vähendaks VKEde rahvusvahelistumisel ilmnevaid takistusi; |
| --- | --- |

35.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku vaadata läbi Euroopa standardimine; rõhutab vajadust ühtsema rahvusvaheliste standardite süsteemi järele, mis võimaldaks koostoimet ning vähendaks VKEde rahvusvahelistumisel ilmnevaid takistusi;

| 36. | toetab Euroopa standardimissüsteemi, mis kaasab VKEsid süstemaatilisemalt otsustamisprotsessi, rakendades samal ajal riigi delegatsiooni järeleproovitud põhimõtet; palub komisjonil võtta vajalikud meetmed, et Euroopa standardiorganisatsioonide välja töötatud standardid oleksid VKEdele paremini ja väiksemate kuludega kättesaadavad, et võimaldada koostalitlust ja vähendada mõningaid olulisi takistusi, mida VKEd rahvusvahelistumisel kohtavad; rõhutab, et ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimispoliitika kohandamine turu ja poliitikavaldkondade arenguga on peamine vahend VKEde kaasamiseks e-äri, e-kaubanduse, e-kaubaveo, intelligentsete transpordisüsteemide jne valdkondades; |
| --- | --- |

36.

toetab Euroopa standardimissüsteemi, mis kaasab VKEsid süstemaatilisemalt otsustamisprotsessi, rakendades samal ajal riigi delegatsiooni järeleproovitud põhimõtet; palub komisjonil võtta vajalikud meetmed, et Euroopa standardiorganisatsioonide välja töötatud standardid oleksid VKEdele paremini ja väiksemate kuludega kättesaadavad, et võimaldada koostalitlust ja vähendada mõningaid olulisi takistusi, mida VKEd rahvusvahelistumisel kohtavad; rõhutab, et ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimispoliitika kohandamine turu ja poliitikavaldkondade arenguga on peamine vahend VKEde kaasamiseks e-äri, e-kaubanduse, e-kaubaveo, intelligentsete transpordisüsteemide jne valdkondades;

| 37. | rõhutab, et VKEde rahvusvahelistumise edendamisel on väga tähtis lihtne ja tõhus intellektuaalomandiõiguste ja autoriõiguse kord; on seisukohal, et VKEd vajavad tõhusat intellektuaalomandiõiguste kaitset, et ergutada uue tehnoloogia arengut nende rahvusvahelise tegevuse alusena; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et VKEde rahvusvahelistumise edendamisel on väga tähtis lihtne ja tõhus intellektuaalomandiõiguste ja autoriõiguse kord; on seisukohal, et VKEd vajavad tõhusat intellektuaalomandiõiguste kaitset, et ergutada uue tehnoloogia arengut nende rahvusvahelise tegevuse alusena;

| 38. | rõhutab, et VKEde käsutuses ei ole piisavalt vahendeid, et nad saaksid võidelda oma intellektuaalomandiõiguste rikkumise vastu kolmandate riikide turgudel; nõuab ELilt konkreetseid algatusi VKEde intellektuaalomandiõiguste kaitse parandamiseks kolmandates riikides, nagu on näiteks saavutatud VKEde intellektuaalomandiõiguste abiliiniga Hiinas; märgib, et hetkel on katseprojekti raames käimas asjaomase abiliini mudeli laiendamine valitud ASEANi ja Lõuna-Ameerika riikidele; rõhutab vajadust olemasolevaid abiliine asjakohaselt hinnata, et optimeerida mudeli toimimist, enne kui seda uuesti laiendada; nõuab tungivalt, et komisjon looks pärast sellest hindamisest järelduste tegemist sarnased abiliinid prioriteetsetel turgudel, kus intellektuaalomandi õiguste kaitse on oluline teema; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid tollikoostööd ELis ja kolmandate riikidega võltsitud kaupade kinnipidamiseks ja tolliprotseduuride lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et VKEde käsutuses ei ole piisavalt vahendeid, et nad saaksid võidelda oma intellektuaalomandiõiguste rikkumise vastu kolmandate riikide turgudel; nõuab ELilt konkreetseid algatusi VKEde intellektuaalomandiõiguste kaitse parandamiseks kolmandates riikides, nagu on näiteks saavutatud VKEde intellektuaalomandiõiguste abiliiniga Hiinas; märgib, et hetkel on katseprojekti raames käimas asjaomase abiliini mudeli laiendamine valitud ASEANi ja Lõuna-Ameerika riikidele; rõhutab vajadust olemasolevaid abiliine asjakohaselt hinnata, et optimeerida mudeli toimimist, enne kui seda uuesti laiendada; nõuab tungivalt, et komisjon looks pärast sellest hindamisest järelduste tegemist sarnased abiliinid prioriteetsetel turgudel, kus intellektuaalomandi õiguste kaitse on oluline teema; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid tollikoostööd ELis ja kolmandate riikidega võltsitud kaupade kinnipidamiseks ja tolliprotseduuride lihtsustamiseks;

| 39. | juhib tähelepanu asjaolule, et oluline on luua lihtsustatud ja läbipaistev ELi riigihangete õigusraamistik, mille kaudu VKEd pääsevad paremini juurde riigihankelepingutele nii ELis kui ka kolmandates riikides, kaasa arvatud põhimõte „ainult üks kord” ning elektrooniliste ülekandesüsteemide kasutamine, samuti kasutades Euroopa parimate tavade juhendit, millega lihtsustatakse VKEde juurdepääsu riigihankelepingutele; on seisukohal, et riigihanked on tõhus avaliku poliitika vahend, millega toetada kohalike VKEde tehnilist innovatsioonivõimekust ning võimaldada neil kasvada rahvusvahelistumiseks vajalike mõõtmeteni; nõuab pakkumiste paremat määratlemist ning teenuste loomist riigihangetes osalejatele; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu asjaolule, et oluline on luua lihtsustatud ja läbipaistev ELi riigihangete õigusraamistik, mille kaudu VKEd pääsevad paremini juurde riigihankelepingutele nii ELis kui ka kolmandates riikides, kaasa arvatud põhimõte „ainult üks kord” ning elektrooniliste ülekandesüsteemide kasutamine, samuti kasutades Euroopa parimate tavade juhendit, millega lihtsustatakse VKEde juurdepääsu riigihankelepingutele; on seisukohal, et riigihanked on tõhus avaliku poliitika vahend, millega toetada kohalike VKEde tehnilist innovatsioonivõimekust ning võimaldada neil kasvada rahvusvahelistumiseks vajalike mõõtmeteni; nõuab pakkumiste paremat määratlemist ning teenuste loomist riigihangetes osalejatele;

| 40. | ootab komisjonilt algatust, et tagada ELi VKEdele muude äriühingutega võrdsetel alustel juurdepääs riigihangetele kolmandate riikide turgudel; loodab, et hiljuti avaldatud ettepanek võtta vastu ELi riigihangete turgu käsitlev määrus edendab vastastikust avatust, mis tooks kasu ELi VKEdele; palub, et EL töötaks välja ühise ulatusliku tööstuspoliitika, mis põhineb teadustegevuse ja innovatsiooni ergutamisel uuenduslike rahastamisviiside abil, nt projektivõlakirjad, ja toetades VKEde arengut, eelkõige juurdepääsu kaudu riigihangetele, et säilitada oma konkurentsivõime seoses uute oluliste osalejate esiletõusuga tööstuse ja teadustegevuse valdkonnas; kutsub ELi üles väärtustama Euroopa tootmist, pakkudes tarbijatele parema kvaliteediga teavet, eelkõige võttes vastu päritolu tähistamise määruse, mis käsitleb kolmandatest riikidest ELi imporditud toodete päritoluriigi märkimist; |
| --- | --- |

40.

ootab komisjonilt algatust, et tagada ELi VKEdele muude äriühingutega võrdsetel alustel juurdepääs riigihangetele kolmandate riikide turgudel; loodab, et hiljuti avaldatud ettepanek võtta vastu ELi riigihangete turgu käsitlev määrus edendab vastastikust avatust, mis tooks kasu ELi VKEdele; palub, et EL töötaks välja ühise ulatusliku tööstuspoliitika, mis põhineb teadustegevuse ja innovatsiooni ergutamisel uuenduslike rahastamisviiside abil, nt projektivõlakirjad, ja toetades VKEde arengut, eelkõige juurdepääsu kaudu riigihangetele, et säilitada oma konkurentsivõime seoses uute oluliste osalejate esiletõusuga tööstuse ja teadustegevuse valdkonnas; kutsub ELi üles väärtustama Euroopa tootmist, pakkudes tarbijatele parema kvaliteediga teavet, eelkõige võttes vastu päritolu tähistamise määruse, mis käsitleb kolmandatest riikidest ELi imporditud toodete päritoluriigi märkimist;

| 41. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid jõuaksid Taani eesistumise ajal kokkuleppele ühise patendisüsteemi asjus, kuna see on ELi jaoks oluline, et pakkuda ettevõtetele ühtsel turul lihtsat ja taskukohast patendikaitset, mis sarnaneb nende konkurentidele USAs, Hiinas ja Jaapanis pakutavale kaitsele; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid jõuaksid Taani eesistumise ajal kokkuleppele ühise patendisüsteemi asjus, kuna see on ELi jaoks oluline, et pakkuda ettevõtetele ühtsel turul lihtsat ja taskukohast patendikaitset, mis sarnaneb nende konkurentidele USAs, Hiinas ja Jaapanis pakutavale kaitsele;

| 42. | soovitab olemasolevaid ELi VKEde keskusi laiendada üksnes nii, et seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse olemasolevate keskuste tulemuslikkuse hindamise järeldusi ja üldisi suuniseid; märgib, et need keskused toimiksid paremini koos vajadustele kohandatud ühiste abiliinidega ja ELi VKEde ühtsete kontaktpunktidena kolmandates riikides; on seisukohal, et ELi algatused peaksid keskenduma valdkondadele, kus VKEd tegelikult tegutsevad; |
| --- | --- |

42.

soovitab olemasolevaid ELi VKEde keskusi laiendada üksnes nii, et seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse olemasolevate keskuste tulemuslikkuse hindamise järeldusi ja üldisi suuniseid; märgib, et need keskused toimiksid paremini koos vajadustele kohandatud ühiste abiliinidega ja ELi VKEde ühtsete kontaktpunktidena kolmandates riikides; on seisukohal, et ELi algatused peaksid keskenduma valdkondadele, kus VKEd tegelikult tegutsevad;

| 43. | nõuab VKEde prioriteetsete turgude selgemat määratlemist ELi kaubandusläbirääkimiste päevakorra alusel; tuletab meelde, et prioriteetsed turud peaksid loomulikult hõlmama suure kasvupotentsiaaliga turge, nagu BRIC-riigid, kuid arvesse tuleks võtta ka VKEde arusaamu rahvusvahelistumise võimalustest arenenud riikides ja naaberpiirkondades; on seepärast arvamusel, et sihtturgude kasv ja olemasolevate tugistruktuuride puudused on prioriteetsete turgude loetelu koostamise peamised kriteeriumid; soovitab loetellu lisada mitmed ELi naaberriigid, eelkõige Lääne-Balkani riigid ja Vahemere piirkonna riigid või need, kellel on ELiga ühine piir, kuna enamik VKEsid ekspordib esmalt kaubanduspartneritele naaberriikides ja kuna ELi kaubandusel nende riikidega on asjaomaste riikide majanduskasvu ja stabiilsuse tagamisel oluline roll; |
| --- | --- |

43.

nõuab VKEde prioriteetsete turgude selgemat määratlemist ELi kaubandusläbirääkimiste päevakorra alusel; tuletab meelde, et prioriteetsed turud peaksid loomulikult hõlmama suure kasvupotentsiaaliga turge, nagu BRIC-riigid, kuid arvesse tuleks võtta ka VKEde arusaamu rahvusvahelistumise võimalustest arenenud riikides ja naaberpiirkondades; on seepärast arvamusel, et sihtturgude kasv ja olemasolevate tugistruktuuride puudused on prioriteetsete turgude loetelu koostamise peamised kriteeriumid; soovitab loetellu lisada mitmed ELi naaberriigid, eelkõige Lääne-Balkani riigid ja Vahemere piirkonna riigid või need, kellel on ELiga ühine piir, kuna enamik VKEsid ekspordib esmalt kaubanduspartneritele naaberriikides ja kuna ELi kaubandusel nende riikidega on asjaomaste riikide majanduskasvu ja stabiilsuse tagamisel oluline roll;

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks VKEde konkreetsete vajaduste ja huvide esindatuse kõigil kaubandusläbirääkimistel; märgib, et see tähendaks nende läbirääkimisvaldkondade määratlemist, kus probleemid mõjutavad suuremal määral VKEsid kui muid ettevõtete kategooriaid, ning neile keskendumist kolmandate riikidega peetavate kaubanduslepingute läbirääkimisprotsessis; toetab mitmepoolse raamistiku reformi, et kaasata VKEd ka WTO juures ning tagada neile kiirem vahekohtu pidamine ja vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks VKEde konkreetsete vajaduste ja huvide esindatuse kõigil kaubandusläbirääkimistel; märgib, et see tähendaks nende läbirääkimisvaldkondade määratlemist, kus probleemid mõjutavad suuremal määral VKEsid kui muid ettevõtete kategooriaid, ning neile keskendumist kolmandate riikidega peetavate kaubanduslepingute läbirääkimisprotsessis; toetab mitmepoolse raamistiku reformi, et kaasata VKEd ka WTO juures ning tagada neile kiirem vahekohtu pidamine ja vaidluste lahendamine;

| 45. | rõhutab, et investeerimine välismaal on VKEde jaoks rahvusvahelistumise kõige keerulisem vorm; soovitab juhtudel, kui EL edaspidi kahepoolsete investeerimislepingute üle läbirääkimisi peab, võtta arvesse VKEde vajadusi suurema turvalisuse järele seoses oma välismaiste otseinvesteeringutega; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et investeerimine välismaal on VKEde jaoks rahvusvahelistumise kõige keerulisem vorm; soovitab juhtudel, kui EL edaspidi kahepoolsete investeerimislepingute üle läbirääkimisi peab, võtta arvesse VKEde vajadusi suurema turvalisuse järele seoses oma välismaiste otseinvesteeringutega;

| 46. | peab VKEde paremat, vähem kulukat ja kiiremat juurdepääsu dumpinguvastastele menetlustele põhiliseks vahendiks, millega kaitsta VKEsid kaubanduspartnerite ebaausate kaubandustavade eest; kutsub komisjoni üles võtma seda küsimust ELi kaubanduse kaitsemeetmete reformimisel nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

46.

peab VKEde paremat, vähem kulukat ja kiiremat juurdepääsu dumpinguvastastele menetlustele põhiliseks vahendiks, millega kaitsta VKEsid kaubanduspartnerite ebaausate kaubandustavade eest; kutsub komisjoni üles võtma seda küsimust ELi kaubanduse kaitsemeetmete reformimisel nõuetekohaselt arvesse;

| 47. | kiidab heaks kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes ette nähtud algatused ettevõtjatevaheliste kontaktide tugevdamiseks; tuletab meelde, et eksportturgudele siseneda soovivate VKEde jaoks on oluliseks tõkkeks raskused potentsiaalsete klientide leidmisel ja nendega kontaktide loomisel, samuti ka usaldusväärsete tarneahelate sisseseadmisel ning et eeskätt väiksemad ja mikroettevõtted sõltuvad välismaal kaupade müümisel vahendajatest; |
| --- | --- |

47.

kiidab heaks kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes ette nähtud algatused ettevõtjatevaheliste kontaktide tugevdamiseks; tuletab meelde, et eksportturgudele siseneda soovivate VKEde jaoks on oluliseks tõkkeks raskused potentsiaalsete klientide leidmisel ja nendega kontaktide loomisel, samuti ka usaldusväärsete tarneahelate sisseseadmisel ning et eeskätt väiksemad ja mikroettevõtted sõltuvad välismaal kaupade müümisel vahendajatest;

2.   
  Halduskoormus

Reguleeriv lähenemisviis

| 48. | väljendab heameelt selle üle, et 2012. aasta eesmärgiks seatud halduskoormuse vähendamine on saavutatud, kuid on veendunud, et saavutada on võimalik veel väga palju; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi olemasolevad õigusaktid ning esitaks uue ja ulatusliku vähendamiseesmärgi kooskõlas Euroopa väikeettevõtlusalgatusega ja selle põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele”; on seisukohal, et see peaks olema üldine eesmärk, kus võetaks arvesse eesmärgi kindlaksmääramise järel vastu võetud uusi õigusakte; soovitab, et uus eesmärk peaks olema mõõdetav ja tõendatav ning andma kvalitatiivset kasu, näiteks vähendades VKEdelt nõutavate dokumentide arvu ja tagades, et VKEdele ei määrata dokumentide esitamiseks ebarealistlikke tähtaegu; on veendunud, et sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm peaks saama niisuguse vähendamiseesmärgi poole liikumisel keskse ja püsiva rolli; |
| --- | --- |

48.

väljendab heameelt selle üle, et 2012. aasta eesmärgiks seatud halduskoormuse vähendamine on saavutatud, kuid on veendunud, et saavutada on võimalik veel väga palju; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi olemasolevad õigusaktid ning esitaks uue ja ulatusliku vähendamiseesmärgi kooskõlas Euroopa väikeettevõtlusalgatusega ja selle põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele”; on seisukohal, et see peaks olema üldine eesmärk, kus võetaks arvesse eesmärgi kindlaksmääramise järel vastu võetud uusi õigusakte; soovitab, et uus eesmärk peaks olema mõõdetav ja tõendatav ning andma kvalitatiivset kasu, näiteks vähendades VKEdelt nõutavate dokumentide arvu ja tagades, et VKEdele ei määrata dokumentide esitamiseks ebarealistlikke tähtaegu; on veendunud, et sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm peaks saama niisuguse vähendamiseesmärgi poole liikumisel keskse ja püsiva rolli;

| 49. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jõudma kokkuleppele, mis võimaldab VKEdel tegutseda kõikjal Euroopas, ja muutma nende ideed äriliselt kasulikuks, tagades neile parema juurdepääsu turgudele ja vähendades bürokraatiat; |
| --- | --- |

49.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jõudma kokkuleppele, mis võimaldab VKEdel tegutseda kõikjal Euroopas, ja muutma nende ideed äriliselt kasulikuks, tagades neile parema juurdepääsu turgudele ja vähendades bürokraatiat;

| 50. | peab kahetsusväärseks komisjoni VKE-testide pealiskaudset ja ebaühtlast läbiviimist; nõuab tungivalt, et VKE-testid oleksid kindla peatükina süstemaatiliselt kaasatud mõjuhinnangusse; palub komisjonil selgitada, miks ei korraldatud seoses isikuandmete kaitse paketiga nõuetekohaseid VKE-teste, ning võtma kiireid ja konkreetseid meetmeid tegemata jäänud töö heastamiseks; |
| --- | --- |

50.

peab kahetsusväärseks komisjoni VKE-testide pealiskaudset ja ebaühtlast läbiviimist; nõuab tungivalt, et VKE-testid oleksid kindla peatükina süstemaatiliselt kaasatud mõjuhinnangusse; palub komisjonil selgitada, miks ei korraldatud seoses isikuandmete kaitse paketiga nõuetekohaseid VKE-teste, ning võtma kiireid ja konkreetseid meetmeid tegemata jäänud töö heastamiseks;

| 51. | pooldab kindlalt seisukohta, et tugevdatud VKE-testis tuleb tähelepanu koondada mikroettevõtetele, ning juhib tähelepanu sellele, et praegu jäetakse mikroettevõtjad juba kavandamisetapis kõigist õigusaktide sätetest välja; on siiski veendunud, et erandit võiks kohaldada ainult siis, kui VKE-test näitab, et mikroettevõtete erivajadusi ei ole võimalik täita kohandatud lahenduste ega kergema korra abil; nõuab seetõttu mikroettevõtete mõõtme lisamist VKE-testile, et kõiki võimalusi süstemaatiliselt hinnata; tuletab meelde, et erandid ega kohandatud lahendused ei tohiks mõjutada ELi põhilisi tervise- ja tööohutusnõudeid, töötajate põhiõigusi ega liidu keskkonnateemaliste õigusaktide peamisi põhimõtteid; rõhutab, et kui mikroettevõtted on õigussätte kohaldamisalasse täielikult kaasatud, peaksid VKE-testi tulemused nende kaasamise põhjusi selgelt näitama; |
| --- | --- |

51.

pooldab kindlalt seisukohta, et tugevdatud VKE-testis tuleb tähelepanu koondada mikroettevõtetele, ning juhib tähelepanu sellele, et praegu jäetakse mikroettevõtjad juba kavandamisetapis kõigist õigusaktide sätetest välja; on siiski veendunud, et erandit võiks kohaldada ainult siis, kui VKE-test näitab, et mikroettevõtete erivajadusi ei ole võimalik täita kohandatud lahenduste ega kergema korra abil; nõuab seetõttu mikroettevõtete mõõtme lisamist VKE-testile, et kõiki võimalusi süstemaatiliselt hinnata; tuletab meelde, et erandid ega kohandatud lahendused ei tohiks mõjutada ELi põhilisi tervise- ja tööohutusnõudeid, töötajate põhiõigusi ega liidu keskkonnateemaliste õigusaktide peamisi põhimõtteid; rõhutab, et kui mikroettevõtted on õigussätte kohaldamisalasse täielikult kaasatud, peaksid VKE-testi tulemused nende kaasamise põhjusi selgelt näitama;

| 52. | rõhutab vajadust muuta ELi õigusaktide riiklikku õigusesse ülevõtmine tõhusamaks; palub komisjonil õigusakte rohkem ühtlustada, et vähendada liigpüüdlikku rakendamist ja VKE-testi süstemaatilisemat kasutamist; palub komisjonil hinnata, millises ulatuses oleks võimalik kohaldada ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise kontrollnimekirja (7) nõuet liikmesriikidele nii, et sellest ühtsele turule kasu oleks; |
| --- | --- |

52.

rõhutab vajadust muuta ELi õigusaktide riiklikku õigusesse ülevõtmine tõhusamaks; palub komisjonil õigusakte rohkem ühtlustada, et vähendada liigpüüdlikku rakendamist ja VKE-testi süstemaatilisemat kasutamist; palub komisjonil hinnata, millises ulatuses oleks võimalik kohaldada ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise kontrollnimekirja (7) nõuet liikmesriikidele nii, et sellest ühtsele turule kasu oleks;

| 53. | nõuab tungivalt, et valitsused kohaldaksid äriühingu üldjuhtimise sätete eeskujul „täida või selgita” põhimõtet; rõhutab, et selle käsituse järgi peaksid valitsused täpsemalt põhjendama, miks nad rakendavad lisaks nõutud ELi õigusaktidele veel täiendavaid õigusakte; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt, et valitsused kohaldaksid äriühingu üldjuhtimise sätete eeskujul „täida või selgita” põhimõtet; rõhutab, et selle käsituse järgi peaksid valitsused täpsemalt põhjendama, miks nad rakendavad lisaks nõutud ELi õigusaktidele veel täiendavaid õigusakte;

| 54. | peab kahetsusväärseks, et vaid mõned liikmesriigid kohaldavad riiklikus otsustamisprotsessis süstemaatiliselt VKE-testi; palub komisjonil esitada ettepanek, mis käsitleb miinimumnõudeid, sh suuniseid VKE-testi rakendamise kohta riiklikul tasandil, tuginedes komisjoni kohaldatud VKE-testi ning riikliku tasandi testide tulemusel kujunenud parimatele tavadele, ning kutsub nõukogu üles seda ettepanekut toetama; |
| --- | --- |

54.

peab kahetsusväärseks, et vaid mõned liikmesriigid kohaldavad riiklikus otsustamisprotsessis süstemaatiliselt VKE-testi; palub komisjonil esitada ettepanek, mis käsitleb miinimumnõudeid, sh suuniseid VKE-testi rakendamise kohta riiklikul tasandil, tuginedes komisjoni kohaldatud VKE-testi ning riikliku tasandi testide tulemusel kujunenud parimatele tavadele, ning kutsub nõukogu üles seda ettepanekut toetama;

| 55. | nõuab kehtivate ELi õigusaktide toimivuskontrolli, et kaotada ebajärjekindlus ning aegunud või ebatõhusad eeskirjad; |
| --- | --- |

55.

nõuab kehtivate ELi õigusaktide toimivuskontrolli, et kaotada ebajärjekindlus ning aegunud või ebatõhusad eeskirjad;

| 56. | nõuab kontrollimise raames selliste valdkondade tuvastamist, kus on ülemäärast koormamist, ebajärjekindlust või ebatõhusaid õigusakte, millel on negatiivne mõju VKEdele; palub komisjonil tagada, et tervishoiu-, ohutus-, võrdsus- ja sotsiaalsätete eesmärgid oleksid täidetud; |
| --- | --- |

56.

nõuab kontrollimise raames selliste valdkondade tuvastamist, kus on ülemäärast koormamist, ebajärjekindlust või ebatõhusaid õigusakte, millel on negatiivne mõju VKEdele; palub komisjonil tagada, et tervishoiu-, ohutus-, võrdsus- ja sotsiaalsätete eesmärgid oleksid täidetud;

| 57. | toetab tugevalt „one in, one out” põhimõtet ELi ühtse turu juhtpõhimõttena selle tagamiseks, et ei oleks võimalik kehtestada ühtki uut õigusakti, mis põhjustaks VKEdele kulusid, ilma et oleks kindlaks tehtud asjaomases valdkonnas kehtivad võrdse väärtusega eeskirjad, mida on võimalik kehtetuks muuta; |
| --- | --- |

57.

toetab tugevalt „one in, one out” põhimõtet ELi ühtse turu juhtpõhimõttena selle tagamiseks, et ei oleks võimalik kehtestada ühtki uut õigusakti, mis põhjustaks VKEdele kulusid, ilma et oleks kindlaks tehtud asjaomases valdkonnas kehtivad võrdse väärtusega eeskirjad, mida on võimalik kehtetuks muuta;

| 58. | nõuab VKEde saadikute võrgustiku rolli suurendamist, kuna see rikastab märkimisväärselt liikmesriikide ning riikliku ja Euroopa tasandi teabevahetust ja kooskõlastamist alates poliitika sõnastamisest kuni õigusaktide rakendamiseni; kutsub komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi üles tagama, et VKEde saadikud saaksid tegutseda sõltumatult ja tervikliku lähenemise alusel, kindlustamaks, et VKEde huve võetakse arvesse kõigis õigus- ja poliitikavaldkondades; nõuab kindlalt, et VKEde saadikud oleksid täielikult kaasatud VKE-testide menetlusse; nõuab ühtlasi tungivalt ELi VKEde ühendamise nimel tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamist ning nõuab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide vajadusi haldus- ja õigusloomeprotsessis arvesse võetaks; |
| --- | --- |

58.

nõuab VKEde saadikute võrgustiku rolli suurendamist, kuna see rikastab märkimisväärselt liikmesriikide ning riikliku ja Euroopa tasandi teabevahetust ja kooskõlastamist alates poliitika sõnastamisest kuni õigusaktide rakendamiseni; kutsub komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi üles tagama, et VKEde saadikud saaksid tegutseda sõltumatult ja tervikliku lähenemise alusel, kindlustamaks, et VKEde huve võetakse arvesse kõigis õigus- ja poliitikavaldkondades; nõuab kindlalt, et VKEde saadikud oleksid täielikult kaasatud VKE-testide menetlusse; nõuab ühtlasi tungivalt ELi VKEde ühendamise nimel tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamist ning nõuab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide vajadusi haldus- ja õigusloomeprotsessis arvesse võetaks;

| 59. | rõhutab, kui oluline on sotsiaalpartneritega konsulteerimine riiklike meetmete kavandamisel, mis on suunatud VKEde tugevdamisele ning edendamisele; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, kui oluline on sotsiaalpartneritega konsulteerimine riiklike meetmete kavandamisel, mis on suunatud VKEde tugevdamisele ning edendamisele;

VKE mõiste

| 60. | võtab teadmiseks ELi ettevõtjatest juba üle 99 % hõlmava VKE mõiste hindamise; palub komisjonil uurida, millist mõju avaldaks: a) paindlikkuse suurendamine ja kasvu pärssivate tegurite vähendamine (nt pikendades üleminekuperioodi 3 aastani), b) käibe ja bilansi ülemmäärade kohandamine majandusarenguga ja c) kõikide alamkategooriate üksikasjalikum eristamine; |
| --- | --- |

60.

võtab teadmiseks ELi ettevõtjatest juba üle 99 % hõlmava VKE mõiste hindamise; palub komisjonil uurida, millist mõju avaldaks: a) paindlikkuse suurendamine ja kasvu pärssivate tegurite vähendamine (nt pikendades üleminekuperioodi 3 aastani), b) käibe ja bilansi ülemmäärade kohandamine majandusarenguga ja c) kõikide alamkategooriate üksikasjalikum eristamine;

| 61. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma ekspordi- ja imporditegevusele Schengeni õigustiku raames eraldi viisarežiimi; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma ekspordi- ja imporditegevusele Schengeni õigustiku raames eraldi viisarežiimi;

Täiendavad meetmed

| 62. | rõhutab, et ühtne turg on parim vahend VKEde jaoks soodsaima ettevõtluskeskkonna loomiseks; peab kahetsusväärseks, et paljudes valdkondades ei vasta see tegelikkusele, eriti mis puutub digitaalsesse mõõtmesse; kutsub seetõttu komisjoni üles nõudma digitaalse ühtse turu rakendamist 2015. aastaks, sealhulgas toetades lairibataristu ja -tehnoloogia arendamist, et kohustada liikmesriike rakendama ja kohaldama kehtivaid õigusakte ning esitama vastavate siseturgu käsitlevate õigusaktide puudumise korral asjakohaseid ettepanekuid, eelkõige sihiga vähendada tegutsemiskulusid ja bürokraatiat; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et ühtne turg on parim vahend VKEde jaoks soodsaima ettevõtluskeskkonna loomiseks; peab kahetsusväärseks, et paljudes valdkondades ei vasta see tegelikkusele, eriti mis puutub digitaalsesse mõõtmesse; kutsub seetõttu komisjoni üles nõudma digitaalse ühtse turu rakendamist 2015. aastaks, sealhulgas toetades lairibataristu ja -tehnoloogia arendamist, et kohustada liikmesriike rakendama ja kohaldama kehtivaid õigusakte ning esitama vastavate siseturgu käsitlevate õigusaktide puudumise korral asjakohaseid ettepanekuid, eelkõige sihiga vähendada tegutsemiskulusid ja bürokraatiat;

| 63. | kutsub komisjoni üles kiirendama ELi piirkondade ühendamist kiiresse lairibavõrku, et tagada VKEde võimalikult suur osalus siseturu digitaliseerimisel; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles kiirendama ELi piirkondade ühendamist kiiresse lairibavõrku, et tagada VKEde võimalikult suur osalus siseturu digitaliseerimisel;

| 64. | möönab, et pilvandmetöötlus võib märkimisväärselt suurendada VKEde tõhusust ja tootlikkust; kutsub seetõttu komisjoni üles kujundama üleeuroopalise pilvandmetöötluse võrgustikku, mis on avatud pilvandmetöötlusele üle kogu maailma; |
| --- | --- |

64.

möönab, et pilvandmetöötlus võib märkimisväärselt suurendada VKEde tõhusust ja tootlikkust; kutsub seetõttu komisjoni üles kujundama üleeuroopalise pilvandmetöötluse võrgustikku, mis on avatud pilvandmetöötlusele üle kogu maailma;

| 65. | kahetseb, et EL, kus kiudoptilise kaabli kaudu toimib vaid 2 % internetiühendusest, jääb selle poolest teistest juhtivatest majandusriikidest, näiteks Jaapanist ja Lõuna-Koreast maha; nõuab seetõttu, et liikmesriigid ja komisjon kiirendaksid ülikiire lairibaühenduse levikut ja kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

65.

kahetseb, et EL, kus kiudoptilise kaabli kaudu toimib vaid 2 % internetiühendusest, jääb selle poolest teistest juhtivatest majandusriikidest, näiteks Jaapanist ja Lõuna-Koreast maha; nõuab seetõttu, et liikmesriigid ja komisjon kiirendaksid ülikiire lairibaühenduse levikut ja kasutuselevõtmist;

| 66. | tunnistab, et e-kaubandus on vahend, mis avardab nende VKEde võimalusi, kes soovivad siseneda uutele turgudele ja laiendada oma kliendibaasi; kutsub seetõttu komisjoni üles lihtsustama piiriülest e-kaubandust, näiteks luues usaldusväärse, turvalise ja tõhusa veebipõhise maksesüsteemi; |
| --- | --- |

66.

tunnistab, et e-kaubandus on vahend, mis avardab nende VKEde võimalusi, kes soovivad siseneda uutele turgudele ja laiendada oma kliendibaasi; kutsub seetõttu komisjoni üles lihtsustama piiriülest e-kaubandust, näiteks luues usaldusväärse, turvalise ja tõhusa veebipõhise maksesüsteemi;

| 67. | rõhutab, et piiriülese kaubavahetuse suurendamiseks on ELil on hädasti vaja pakkuda VKEdele ja ettevõtjatele kindlustunnet ja vahendeid interneti teel kauplemiseks; nõuab seetõttu litsentsimissüsteemide lihtsustamist ja tõhusa autoriõiguseraamistiku loomist; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et piiriülese kaubavahetuse suurendamiseks on ELil on hädasti vaja pakkuda VKEdele ja ettevõtjatele kindlustunnet ja vahendeid interneti teel kauplemiseks; nõuab seetõttu litsentsimissüsteemide lihtsustamist ja tõhusa autoriõiguseraamistiku loomist;

| 68. | kutsub komisjoni üles ergutama teenuste vaba liikumist teenuste direktiivi reguleerimisala laiendamise ja täieliku rakendamise kaudu, et pakkuda VKEdele ja ettevõtjatele reaalset võimalust laiendada teenuseid ja tooteid ning müüa neid ELi 500 miljonile tarbijale; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni üles ergutama teenuste vaba liikumist teenuste direktiivi reguleerimisala laiendamise ja täieliku rakendamise kaudu, et pakkuda VKEdele ja ettevõtjatele reaalset võimalust laiendada teenuseid ja tooteid ning müüa neid ELi 500 miljonile tarbijale;

| 69. | õhutab liikmesriike kasutama e-halduse eeliseid ja rakendama vastavaid lahendusi; |
| --- | --- |

69.

õhutab liikmesriike kasutama e-halduse eeliseid ja rakendama vastavaid lahendusi;

| 70. | ergutab komisjoni peasekretariaati koostöös ettevõtjate ühenduste ja muude sidusrühmadega looma iga-aastast volinike kolleegiumi autasu, et tunnustada komisjoni liiget ja/või liikmesriiki, kes on Euroopa poolaasta raames kõige tõhusamalt ja edukamalt rakendanud põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”; |
| --- | --- |

70.

ergutab komisjoni peasekretariaati koostöös ettevõtjate ühenduste ja muude sidusrühmadega looma iga-aastast volinike kolleegiumi autasu, et tunnustada komisjoni liiget ja/või liikmesriiki, kes on Euroopa poolaasta raames kõige tõhusamalt ja edukamalt rakendanud põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”;

| 71. | nõuab ELi õigusaktide lihtsustamist VKEde tarbeks ja nende õigusaktide kättesaadavamaks muutmist; märgib, et pahatihti võivad ELi programmid olla VKEdele kasutamiseks liiga bürokraatlikud; |
| --- | --- |

71.

nõuab ELi õigusaktide lihtsustamist VKEde tarbeks ja nende õigusaktide kättesaadavamaks muutmist; märgib, et pahatihti võivad ELi programmid olla VKEdele kasutamiseks liiga bürokraatlikud;

| 72. | rõhutab, et on vaja rakendada ja kohaldada ulatuslikke lihtsustamismeetmeid, sealhulgas lihtsustatud väljamaksete tegemise meetodeid, et aidata VKEdel osaleda ELi rahastatavates programmides; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et on vaja rakendada ja kohaldada ulatuslikke lihtsustamismeetmeid, sealhulgas lihtsustatud väljamaksete tegemise meetodeid, et aidata VKEdel osaleda ELi rahastatavates programmides;

3.   
  Tööstuse ja VKEde konkurentsivõime tugevdamine

| 73. | avaldab heameelt komisjoni teatise üle „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet” (COM(2011)0642) ning konkurentsivõime tagamist käsitleva komisjoni töödokumendi üle (SEC(2012)0091); |
| --- | --- |

73.

avaldab heameelt komisjoni teatise üle „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet” (COM(2011)0642) ning konkurentsivõime tagamist käsitleva komisjoni töödokumendi üle (SEC(2012)0091);

| 74. | võtab teadmiseks, et komisjon on hakanud rakendama konkurentsivõime kontrollimist ja õigusaktide järelhindamist; nõuab kindlalt eespool nimetatud põhimõtete järjekindlat ja põhjalikku kohaldamist, sealhulgas juhtudel, kui ELi õigusaktide ülevõtmist käsitlevate sätete muutmine (näiteks heitkogustega kauplemise eeskirjade muutmine) avaldab mõju tööstuse konkurentsivõimele; palub komisjonil esitada korrapäraselt aruandeid selles valdkonnas saavutatud edu kohta; |
| --- | --- |

74.

võtab teadmiseks, et komisjon on hakanud rakendama konkurentsivõime kontrollimist ja õigusaktide järelhindamist; nõuab kindlalt eespool nimetatud põhimõtete järjekindlat ja põhjalikku kohaldamist, sealhulgas juhtudel, kui ELi õigusaktide ülevõtmist käsitlevate sätete muutmine (näiteks heitkogustega kauplemise eeskirjade muutmine) avaldab mõju tööstuse konkurentsivõimele; palub komisjonil esitada korrapäraselt aruandeid selles valdkonnas saavutatud edu kohta;

| 75. | on seisukohal, et ettevõtluse ergutamiseks tuleks kohalikke kodanikuühiskonna ettevõtteid kaasates korraldada piirkondlikke kampaaniaid, kus parimate tavade tutvustamise ja edukate ettevõtjate osalusel korraldatud ümarlaudade kaudu tutvustataks ettevõtluskultuuri; |
| --- | --- |

75.

on seisukohal, et ettevõtluse ergutamiseks tuleks kohalikke kodanikuühiskonna ettevõtteid kaasates korraldada piirkondlikke kampaaniaid, kus parimate tavade tutvustamise ja edukate ettevõtjate osalusel korraldatud ümarlaudade kaudu tutvustataks ettevõtluskultuuri;

| 76. | rõhutab, et vabakaubandus ja juurdepääs maailmaturule on oluline töökohtade loomise ja majanduskasvu tegur, mis võimaldab Euroopa VKEdel kujuneda maailmas juhtivaks jõuks; rõhutab, kui tähtsad on seetõttu edukad kaubandusläbirääkimised, kuna need aitavad veelgi vähendada õiguslikke kaubandustõkkeid, mis avaldavad ebaproportsionaalset mõju just VKEdele; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et vabakaubandus ja juurdepääs maailmaturule on oluline töökohtade loomise ja majanduskasvu tegur, mis võimaldab Euroopa VKEdel kujuneda maailmas juhtivaks jõuks; rõhutab, kui tähtsad on seetõttu edukad kaubandusläbirääkimised, kuna need aitavad veelgi vähendada õiguslikke kaubandustõkkeid, mis avaldavad ebaproportsionaalset mõju just VKEdele;

| 77. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on oma strateegiates ja teatistes tunnistanud töötleva tööstuse tähtsust ELi kestliku kasvu tagamisel ja tööhõive suurendamisel; kordab vajadust integreeritud tööstuspoliitika järele, mis põhineks sotsiaalse turumajanduse põhimõtetel ja toetaks üleminekut jätkusuutlikule, ressursitõhusale ning vastupidavale majandusele; |
| --- | --- |

77.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on oma strateegiates ja teatistes tunnistanud töötleva tööstuse tähtsust ELi kestliku kasvu tagamisel ja tööhõive suurendamisel; kordab vajadust integreeritud tööstuspoliitika järele, mis põhineks sotsiaalse turumajanduse põhimõtetel ja toetaks üleminekut jätkusuutlikule, ressursitõhusale ning vastupidavale majandusele;

| 78. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on kaasata VKEsid kohalikul ja piirkondlikul tasandil energiatõhususe- ja keskkonnakavadesse, kuna osalemine nendes valdkondades suurendab märkimisväärselt ärivõimalusi; |
| --- | --- |

78.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on kaasata VKEsid kohalikul ja piirkondlikul tasandil energiatõhususe- ja keskkonnakavadesse, kuna osalemine nendes valdkondades suurendab märkimisväärselt ärivõimalusi;

| 79. | möönab, et selleks, et liikmesriigid saavutaksid strateegias „Euroopa 2020” sisalduvad innovaatilise, aruka ja kaasava Euroopa eesmärgid, peavad nad arvesse võtma VKEsid ja mikroettevõtteid ning hõlbustama niisuguste ettevõtete loomist, kuna neil on tohutu potentsiaal suurendada tööhõivet, eriti noorte tööhõivet, ning seeläbi vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; märgib, et füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamine ja mikroettevõtte asutamine võib olla hea ja paindlik lahendus, eriti naistele; |
| --- | --- |

79.

möönab, et selleks, et liikmesriigid saavutaksid strateegias „Euroopa 2020” sisalduvad innovaatilise, aruka ja kaasava Euroopa eesmärgid, peavad nad arvesse võtma VKEsid ja mikroettevõtteid ning hõlbustama niisuguste ettevõtete loomist, kuna neil on tohutu potentsiaal suurendada tööhõivet, eriti noorte tööhõivet, ning seeläbi vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; märgib, et füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamine ja mikroettevõtte asutamine võib olla hea ja paindlik lahendus, eriti naistele;

| 80. | märgib, et VKEdel on tähtis osa, sotsiaalse stabiilsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatuse saavutamisel eelkõige negatiivse demograafilise arenguga piirkondades; palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid VKEsid niisuguse töökliima loomisel, mis ergutaks töötajaid täitma tööõiguse, töötajate kaitse ja tervishoiu nõudeid, mis samuti aitaks vaesust vähendada ja sotsiaalset heaolu suurendada; |
| --- | --- |

80.

märgib, et VKEdel on tähtis osa, sotsiaalse stabiilsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatuse saavutamisel eelkõige negatiivse demograafilise arenguga piirkondades; palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid VKEsid niisuguse töökliima loomisel, mis ergutaks töötajaid täitma tööõiguse, töötajate kaitse ja tervishoiu nõudeid, mis samuti aitaks vaesust vähendada ja sotsiaalset heaolu suurendada;

| 81. | rõhutab, et tuleks edendada lihtsamat juurdepääsu mikrokrediidile Euroopa mikrokrediidirahastu kaudu ning selle vahendi edasiarendamist 2014.–2020. aasta sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) raames, et eelkõige sotsiaalselt nõrgematest elanikkonnarühmadest pärit mikroettevõtete asutajatel oleks juurdepääs sobivatele rahastamisvahenditele; kutsub sellega seoses komisjoni üles lisama Euroopa Investeerimisfondi hallatavate rahastamisvahendite hulka eriviiteid ühistute kohta; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et tuleks edendada lihtsamat juurdepääsu mikrokrediidile Euroopa mikrokrediidirahastu kaudu ning selle vahendi edasiarendamist 2014.–2020. aasta sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) raames, et eelkõige sotsiaalselt nõrgematest elanikkonnarühmadest pärit mikroettevõtete asutajatel oleks juurdepääs sobivatele rahastamisvahenditele; kutsub sellega seoses komisjoni üles lisama Euroopa Investeerimisfondi hallatavate rahastamisvahendite hulka eriviiteid ühistute kohta;

| 82. | märgib, et piiriüleste teenuste puhul võib tervikteenust pakkuv teeninduskoht koos tööturu osalistega pakkuda terviklikku teavet töötingimuste kohta sihtriigis, kus teenuseid kavatsetakse osutada; |
| --- | --- |

82.

märgib, et piiriüleste teenuste puhul võib tervikteenust pakkuv teeninduskoht koos tööturu osalistega pakkuda terviklikku teavet töötingimuste kohta sihtriigis, kus teenuseid kavatsetakse osutada;

| 83. | arvab, et ettevõtlus ja VKEde konkurentsivõime suurendamiseks ning majanduskasvuks sobivate tingimuste loomine, sealhulgas taristutesse, nt keskkonnasõbralikku taristusse investeerimise teel, võib oluliselt hõlbustada majanduskriisist väljapääsemist; rõhutab vajadust ergutada ettevõtluspotentsiaali seal, kus tegevust alustavate VKEde arv on kõikides ühiskonnakihtides keskmisest väiksem, samuti konkreetsete sihtrühmade, eelkõige noorte ja naiste puhul; |
| --- | --- |

83.

arvab, et ettevõtlus ja VKEde konkurentsivõime suurendamiseks ning majanduskasvuks sobivate tingimuste loomine, sealhulgas taristutesse, nt keskkonnasõbralikku taristusse investeerimise teel, võib oluliselt hõlbustada majanduskriisist väljapääsemist; rõhutab vajadust ergutada ettevõtluspotentsiaali seal, kus tegevust alustavate VKEde arv on kõikides ühiskonnakihtides keskmisest väiksem, samuti konkreetsete sihtrühmade, eelkõige noorte ja naiste puhul;

| 84. | on veendunud, et finantsturgude määruse läbivaatamine peaks suurendama VKEde võimet kapitaliturgudelt rahalisi vahendeid hankida, et vähendada oma sõltuvust pangalaenudest; |
| --- | --- |

84.

on veendunud, et finantsturgude määruse läbivaatamine peaks suurendama VKEde võimet kapitaliturgudelt rahalisi vahendeid hankida, et vähendada oma sõltuvust pangalaenudest;

| 85. | on veendunud, et VKEsid tuleks käimasolevas struktuurifondide reformis tõsisemalt arvesse võtta, kui see on asjakohane ja parandab piirkondlikke majanduskasvu raamtingimusi ning loob koostoimet muude ELi programmide ja algatustega; on veendunud, et tuleb vähendada bürokraatiat, näiteks proportsionaalsete ettevõtete auditeerimis- ja aruandlusstandardite vastuvõtmise ning ühiseeskirjade kehtestamise kaudu kõikidele fondidele ja programmidele finantsmääruse läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

85.

on veendunud, et VKEsid tuleks käimasolevas struktuurifondide reformis tõsisemalt arvesse võtta, kui see on asjakohane ja parandab piirkondlikke majanduskasvu raamtingimusi ning loob koostoimet muude ELi programmide ja algatustega; on veendunud, et tuleb vähendada bürokraatiat, näiteks proportsionaalsete ettevõtete auditeerimis- ja aruandlusstandardite vastuvõtmise ning ühiseeskirjade kehtestamise kaudu kõikidele fondidele ja programmidele finantsmääruse läbivaatamise raames;

| 86. | kutsub liikmesriike üles hilinenud maksete direktiivi võimalikult kiiresti siseriiklikku õigusesse üle võtma, et võimaldada VKEdele praeguses majanduskriisis täiendavat likviidsust; |
| --- | --- |

86.

kutsub liikmesriike üles hilinenud maksete direktiivi võimalikult kiiresti siseriiklikku õigusesse üle võtma, et võimaldada VKEdele praeguses majanduskriisis täiendavat likviidsust;

| 87. | nõuab tõhusamaid, lihtsamaid ja paremini kooskõlastatud ELi õigusakte, mis käsitlevad eelkõige rahvusvahelistumise plaanidega VKEde juurdepääsu laenu- või riskikapitalile; |
| --- | --- |

87.

nõuab tõhusamaid, lihtsamaid ja paremini kooskõlastatud ELi õigusakte, mis käsitlevad eelkõige rahvusvahelistumise plaanidega VKEde juurdepääsu laenu- või riskikapitalile;

| 88. | nõuab tõhusaid tagatisi VKEde laenuportfellidele, võttes arvesse suuremaid kapitalinõudeid pankadele Basel III järelevalve rakendamise raames ja finantsvõimenduse vähendamist mitmetes pankades, arvestades samas ka finantsteenuste õigusaktide kogumõju; |
| --- | --- |

88.

nõuab tõhusaid tagatisi VKEde laenuportfellidele, võttes arvesse suuremaid kapitalinõudeid pankadele Basel III järelevalve rakendamise raames ja finantsvõimenduse vähendamist mitmetes pankades, arvestades samas ka finantsteenuste õigusaktide kogumõju;

| 89. | rõhutab, et ELi tegevus VKEde valdkonnas ei asenda, vaid täiendab liikmesriikide ja piirkondade tegevust ja on mõeldud kohalikke jõupingutusi võimendama vastavalt põhimõttele „rohkem rohkema ja vähem vähema eest”, mille kohaselt liikmesriigid, kes VKEsid rohkem toetavad, peaksid ka ELilt rohkem toetust saama; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid ettevõtluse jätkuvaks toetamiseks stiimulitel põhinevaid suuremate eesmärkidega tegevuskavasid; nõuab, et niisugused tegevuskavad hõlmaksid meetmeid, mis parandavad rahastamisvahendite kättesaadavust ja turulepääsu, lihtsustavad haldusnõudeid ning aitavad suurendada ettevõtlusalase hariduse osakaalu koolide õppekavades kõigil tasanditel; on seisukohal, et nimetatud meetmed peaksid toetama erasektori algatusi, nt pankade ja raamatupidajate partnerlust, mis aitab vähendada väikelaenude saamisega kaasnevaid vajalikke viivitusi; soovitab õpilastele korrapäraselt korraldada piirkondlikul tasandil rakenduslikke olümpiaade, kus lisaks teoreetilistele teadmistele hinnatakse ka ettevõtlikkust; |
| --- | --- |

89.

rõhutab, et ELi tegevus VKEde valdkonnas ei asenda, vaid täiendab liikmesriikide ja piirkondade tegevust ja on mõeldud kohalikke jõupingutusi võimendama vastavalt põhimõttele „rohkem rohkema ja vähem vähema eest”, mille kohaselt liikmesriigid, kes VKEsid rohkem toetavad, peaksid ka ELilt rohkem toetust saama; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid ettevõtluse jätkuvaks toetamiseks stiimulitel põhinevaid suuremate eesmärkidega tegevuskavasid; nõuab, et niisugused tegevuskavad hõlmaksid meetmeid, mis parandavad rahastamisvahendite kättesaadavust ja turulepääsu, lihtsustavad haldusnõudeid ning aitavad suurendada ettevõtlusalase hariduse osakaalu koolide õppekavades kõigil tasanditel; on seisukohal, et nimetatud meetmed peaksid toetama erasektori algatusi, nt pankade ja raamatupidajate partnerlust, mis aitab vähendada väikelaenude saamisega kaasnevaid vajalikke viivitusi; soovitab õpilastele korrapäraselt korraldada piirkondlikul tasandil rakenduslikke olümpiaade, kus lisaks teoreetilistele teadmistele hinnatakse ka ettevõtlikkust;

| 90. | toetab erasektori algatusi, mille eesmärk on lihtsustada VKEde, sealhulgas mikroettevõtjate juurdepääsu rahastamisvahenditele, nt pankade ja raamatupidajate partnerlusi, mille abil oleks võimalik vähendada väikelaenu saamiseks kuluvat aega 15 päevani (väiksema kui 25 000 euro suuruse laenu korral); on seisukohal, et sellised partnerlused on mikroettevõtjate jaoks kasulikud, sest ühest küljest saavad raamatupidajad kõik vajalikud finantsdokumendid ette valmistada ja pangale elektrooniliselt saata ning anda teatava tagatise mikroettevõtjate väljavaadete kohta, ning teisest küljest panevad pangad standardsed rahastamistaotlused internetti ja esitavad tagasilükkamise korral ka põhjendused; |
| --- | --- |

90.

toetab erasektori algatusi, mille eesmärk on lihtsustada VKEde, sealhulgas mikroettevõtjate juurdepääsu rahastamisvahenditele, nt pankade ja raamatupidajate partnerlusi, mille abil oleks võimalik vähendada väikelaenu saamiseks kuluvat aega 15 päevani (väiksema kui 25 000 euro suuruse laenu korral); on seisukohal, et sellised partnerlused on mikroettevõtjate jaoks kasulikud, sest ühest küljest saavad raamatupidajad kõik vajalikud finantsdokumendid ette valmistada ja pangale elektrooniliselt saata ning anda teatava tagatise mikroettevõtjate väljavaadete kohta, ning teisest küljest panevad pangad standardsed rahastamistaotlused internetti ja esitavad tagasilükkamise korral ka põhjendused;

| 91. | kutsub komisjoni üles uurima uusi ettevõtjatele ja idufirmadele vahendite kogumise algatusi, näiteks ühisrahastamisprojektid, et hinnata nende kasu VKEdele ja otsustada, kas neid tuleks edendada; ühtlasi juhib tähelepanu vajadusele hinnata, kas niisuguse tegevuse korraldamiseks oleks vaja ELi õigusraamistikku; |
| --- | --- |

91.

kutsub komisjoni üles uurima uusi ettevõtjatele ja idufirmadele vahendite kogumise algatusi, näiteks ühisrahastamisprojektid, et hinnata nende kasu VKEdele ja otsustada, kas neid tuleks edendada; ühtlasi juhib tähelepanu vajadusele hinnata, kas niisuguse tegevuse korraldamiseks oleks vaja ELi õigusraamistikku;

| 92. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus VKEde parem juurdepääs Euroopa rahastamisvahenditele, mis peaks parandama ka nende juurdepääsu siseturule; |
| --- | --- |

92.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus VKEde parem juurdepääs Euroopa rahastamisvahenditele, mis peaks parandama ka nende juurdepääsu siseturule;

| 93. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama innovaatiliste alustavate ettevõtete investeerimisvõimalusi, kõrvaldades takistused, mis pidurdavad kogu ELi hõlmava riskikapitalituru kujunemist; |
| --- | --- |

93.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama innovaatiliste alustavate ettevõtete investeerimisvõimalusi, kõrvaldades takistused, mis pidurdavad kogu ELi hõlmava riskikapitalituru kujunemist;

| 94. | juhib tähelepanu sellele, et on vaja teadvustada ja kõrvaldada takistused, mis ei lase mikroettevõtetel kujuneda VKEdeks ja ei võimalda VKEdel edasi areneda; |
| --- | --- |

94.

juhib tähelepanu sellele, et on vaja teadvustada ja kõrvaldada takistused, mis ei lase mikroettevõtetel kujuneda VKEdeks ja ei võimalda VKEdel edasi areneda;

| 95. | nõuab tungivalt, et komisjon aitaks kaotada lüngad VKEde teadmistes ja oskustes keskkonnahoidliku tehnoloogia, tavade ja ärimudelite vallas; juhib tähelepanu sellele, et tuleb tegutseda, et välja selgitada, milliseid oskusi vajatakse, ja kaotada tööturu lüngad hariduse ja kutsehariduse strateegiate ning VKEdele suunatud koolituse ja oskuste arendamise programmide koostamise abil; |
| --- | --- |

95.

nõuab tungivalt, et komisjon aitaks kaotada lüngad VKEde teadmistes ja oskustes keskkonnahoidliku tehnoloogia, tavade ja ärimudelite vallas; juhib tähelepanu sellele, et tuleb tegutseda, et välja selgitada, milliseid oskusi vajatakse, ja kaotada tööturu lüngad hariduse ja kutsehariduse strateegiate ning VKEdele suunatud koolituse ja oskuste arendamise programmide koostamise abil;

| 96. | on veendunud, et tulevase VKEde konkurentsivõime programmi, programmi „Horisont 2020” ning struktuurifondide programmi raames tuleb järgmises mitmeaastases finantsraamistikus eraldada piisavalt vahendeid, et julgustada VKEsid ressursitõhusale ja kestlikule uuendustegevusele ning töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

96.

on veendunud, et tulevase VKEde konkurentsivõime programmi, programmi „Horisont 2020” ning struktuurifondide programmi raames tuleb järgmises mitmeaastases finantsraamistikus eraldada piisavalt vahendeid, et julgustada VKEsid ressursitõhusale ja kestlikule uuendustegevusele ning töökohtade loomisele;

| 97. | nõuab, et VKEde jaoks mõeldud toetusprogrammide, näiteks ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi toetuseks loodaks uued finantsinstrumendid, kusjuures võetaks arvesse mitte ainult VKEde varalist seisu, vaid ka nn immateriaalset vara, nii et laenu andmisel tunnustataks ka VKEde intellektuaalset kapitali; |
| --- | --- |

97.

nõuab, et VKEde jaoks mõeldud toetusprogrammide, näiteks ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi toetuseks loodaks uued finantsinstrumendid, kusjuures võetaks arvesse mitte ainult VKEde varalist seisu, vaid ka nn immateriaalset vara, nii et laenu andmisel tunnustataks ka VKEde intellektuaalset kapitali;

| 98. | nõuab kõrgete eesmärkidega eelarve eraldamist VKEde rahastamisvahendile programmi Horisont 2020 raames, mis pakub sihipärast toetust uuenduslikele ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdele; on veendunud, et rahastamisvahendit tuleks pakkuda ühtse konkreetse struktuuri kaudu, mida on kohandatud VKEde vajadustega; |
| --- | --- |

98.

nõuab kõrgete eesmärkidega eelarve eraldamist VKEde rahastamisvahendile programmi Horisont 2020 raames, mis pakub sihipärast toetust uuenduslikele ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdele; on veendunud, et rahastamisvahendit tuleks pakkuda ühtse konkreetse struktuuri kaudu, mida on kohandatud VKEde vajadustega;

| 99. | toonitab, et finantskorraldusvahendite potentsiaali tuleks edasi arendada, et võimaldada kvalitatiivsete strateegiliste projektide väljatöötamist ning erakapitali ja erasektoris toimijate, eeskätt VKEde osalemist üleeuroopalistes projektides; juhib tähelepanu asjaolule, et finantskorraldusvahendite ülemäärase keerukuse tõttu kasutatakse neid praegu liiga vähe, mistõttu arutelu nende juhtimise üle on äärmiselt aktuaalne; |
| --- | --- |

99.

toonitab, et finantskorraldusvahendite potentsiaali tuleks edasi arendada, et võimaldada kvalitatiivsete strateegiliste projektide väljatöötamist ning erakapitali ja erasektoris toimijate, eeskätt VKEde osalemist üleeuroopalistes projektides; juhib tähelepanu asjaolule, et finantskorraldusvahendite ülemäärase keerukuse tõttu kasutatakse neid praegu liiga vähe, mistõttu arutelu nende juhtimise üle on äärmiselt aktuaalne;

| 100. | rõhutab, et tuleks jätkata struktuurifondide rahastamisvahendite kaudu VKEde rahastamist omakapitali, tagatiste ja sooduslaenude näol, ning toonitab, et keerukaid haldusmenetlusi, eriti riigi tasandil, tuleks lihtsustada ning tuleks vältida juhtimis- ja vahendusasutuste märkimisväärseid erinevusi sätete kohaldamisel; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, et tuleks jätkata struktuurifondide rahastamisvahendite kaudu VKEde rahastamist omakapitali, tagatiste ja sooduslaenude näol, ning toonitab, et keerukaid haldusmenetlusi, eriti riigi tasandil, tuleks lihtsustada ning tuleks vältida juhtimis- ja vahendusasutuste märkimisväärseid erinevusi sätete kohaldamisel;

| 101. | palub komisjonil välja töötada VKEde konkurentsivõimelise maksustamise juhised ning ergutada liikmesriike oma maksustamiskavasid kohandama, et vähendada uute ettevõtjate mittepalgalisi tööjõukulusid ning võimaldada neil hoida suurem osa teenitud kasumist ettevõttesse taasinvesteerimiseks; on seisukohal, et nimetatud juhised peaksid põhinema parimatel tavadel ja hõlmama katseprojekte; |
| --- | --- |

101.

palub komisjonil välja töötada VKEde konkurentsivõimelise maksustamise juhised ning ergutada liikmesriike oma maksustamiskavasid kohandama, et vähendada uute ettevõtjate mittepalgalisi tööjõukulusid ning võimaldada neil hoida suurem osa teenitud kasumist ettevõttesse taasinvesteerimiseks; on seisukohal, et nimetatud juhised peaksid põhinema parimatel tavadel ja hõlmama katseprojekte;

| 102. | nõuab suuremaid jõupingutusi vastastikuse tunnustamise rakendamisel, et lihtsustada VKEde piiriülest tegevust; nõuab käibemaksu teeninduskeskuse loomist, mis võimaldaks ettevõtjatel täita oma äritegevusalaseid kohustusi päritoluriigis; |
| --- | --- |

102.

nõuab suuremaid jõupingutusi vastastikuse tunnustamise rakendamisel, et lihtsustada VKEde piiriülest tegevust; nõuab käibemaksu teeninduskeskuse loomist, mis võimaldaks ettevõtjatel täita oma äritegevusalaseid kohustusi päritoluriigis;

| 103. | kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike looma kõigi rahastamisvormide jaoks võrdseid võimalusi; märgib, et vaja on kiireloomulisi meetmeid, et ettevõtted ei sõltuks enam nii palju võlast; toetab maksuneutraalsuse loomist omakapitali ja võla vahel; |
| --- | --- |

103.

kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike looma kõigi rahastamisvormide jaoks võrdseid võimalusi; märgib, et vaja on kiireloomulisi meetmeid, et ettevõtted ei sõltuks enam nii palju võlast; toetab maksuneutraalsuse loomist omakapitali ja võla vahel;

| 104. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid VKEde järjepidevust ettevõtete üleminekut toetava õiguskeskkonna kaudu; soovitab kõrvaldada maksualased takistused (pärandimaks, kinkemaks jne), mis võivad seada ohtu pereettevõtete järjepidevuse; |
| --- | --- |

104.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid VKEde järjepidevust ettevõtete üleminekut toetava õiguskeskkonna kaudu; soovitab kõrvaldada maksualased takistused (pärandimaks, kinkemaks jne), mis võivad seada ohtu pereettevõtete järjepidevuse;

| 105. | rõhutab vajadust madalamate maksude järele tööjõu ja investeeringute valdkonnas; |
| --- | --- |

105.

rõhutab vajadust madalamate maksude järele tööjõu ja investeeringute valdkonnas;

| 106. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid Euroopa sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, eelkõige parandades juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastamisvahenditele, vähendades sugudevahelist palgadiskrimineerimist, toetades töö ja eraelu ühitamise meetmeid, edendades oskustöötajate liikuvust ja tunnustamist ning parandades ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemalise nõustamise kvaliteeti ja kättesaadavust VKEde jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma erimeetmeid Euroopa sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, eelkõige parandades juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastamisvahenditele ning edendades oskustööliste ja praktikantide liikuvust ja tunnustamist; sellegipoolest ei tohiks sellega kaasneda headeks ja halbadeks ettevõtjateks liigitamine; |
| --- | --- |

106.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid Euroopa sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, eelkõige parandades juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastamisvahenditele, vähendades sugudevahelist palgadiskrimineerimist, toetades töö ja eraelu ühitamise meetmeid, edendades oskustöötajate liikuvust ja tunnustamist ning parandades ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemalise nõustamise kvaliteeti ja kättesaadavust VKEde jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma erimeetmeid Euroopa sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks, eelkõige parandades juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastamisvahenditele ning edendades oskustööliste ja praktikantide liikuvust ja tunnustamist; sellegipoolest ei tohiks sellega kaasneda headeks ja halbadeks ettevõtjateks liigitamine;

| 107. | rõhutab usaldusväärse toorainega varustamise tähtsust ka keskmise suurusega tööstusettevõtete jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et tagada kestlik toorainega varustamine ja suurendada toormetõhusust, tagades eelkõige vaba ja õiglase juurdepääsu toorainetele, millega kaubeldakse rahvusvahelisel tasandil, ning suurendades ressursitõhusust ja taastöötlemist, võttes arvesse kulude ja tulude suhet; |
| --- | --- |

107.

rõhutab usaldusväärse toorainega varustamise tähtsust ka keskmise suurusega tööstusettevõtete jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et tagada kestlik toorainega varustamine ja suurendada toormetõhusust, tagades eelkõige vaba ja õiglase juurdepääsu toorainetele, millega kaubeldakse rahvusvahelisel tasandil, ning suurendades ressursitõhusust ja taastöötlemist, võttes arvesse kulude ja tulude suhet;

| 108. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles säilitama järgmisel programmiperioodil ühtekuuluvuspoliitika eelarvet, sest struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond kujutavad endast ELi kõige tõhusamaid kasvu ja töökohtade loomise vahendeid, millega suurendatakse Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja toetatakse VKEsid; |
| --- | --- |

108.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles säilitama järgmisel programmiperioodil ühtekuuluvuspoliitika eelarvet, sest struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond kujutavad endast ELi kõige tõhusamaid kasvu ja töökohtade loomise vahendeid, millega suurendatakse Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja toetatakse VKEsid;

| 109. | kutsub liikmesriike üles ergutama eri liiki VKEde arengut ja konkurentsivõimet ning vastama kohandatud konkreetsete meetmete abil nende erivajadustele; rõhutab, kui olulise panuse annavad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond transpordi-, energia-, keskkonna- ja lairibataristu arengusse ja parandamisse, aidates seeläbi kaasa soodsa ettevõtluskeskkonna loomisele, mis ergutab investeerima ning suurendab konkurentsivõimet; rõhutab vajadust edendada ettevõtlust ja suurendada VKEde toetamist, kuna need on majanduse konkurentsivõime turgutamisel äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

109.

kutsub liikmesriike üles ergutama eri liiki VKEde arengut ja konkurentsivõimet ning vastama kohandatud konkreetsete meetmete abil nende erivajadustele; rõhutab, kui olulise panuse annavad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond transpordi-, energia-, keskkonna- ja lairibataristu arengusse ja parandamisse, aidates seeläbi kaasa soodsa ettevõtluskeskkonna loomisele, mis ergutab investeerima ning suurendab konkurentsivõimet; rõhutab vajadust edendada ettevõtlust ja suurendada VKEde toetamist, kuna need on majanduse konkurentsivõime turgutamisel äärmiselt olulised;

| 110. | rõhutab vajadust vahetult VKEdele suunatud ELi, siseriiklike ja piirkondlike poliitikasuundade ja rahastamisvahendite parema kooskõlastatuse ja koostoime järele; juhib tähelepanu asjaolule, et VKEde toetamiseks mõeldud algatused ja rahastamisvahendid peaksid olema ühtsemad ning üksteist täiendama; rõhutab vajadust vähendada killustatust ning konsolideerida ja edendada VKEde rahalise toetuse skeeme, et tagada vahendite suurem ühiskasutus ja kooskõlastatus Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab, et konkurentsivõimet suurendab ka see, kui VKEdesse investeerimisel ja nende toetamisel arvestatakse piirkondliku eripäraga; |
| --- | --- |

110.

rõhutab vajadust vahetult VKEdele suunatud ELi, siseriiklike ja piirkondlike poliitikasuundade ja rahastamisvahendite parema kooskõlastatuse ja koostoime järele; juhib tähelepanu asjaolule, et VKEde toetamiseks mõeldud algatused ja rahastamisvahendid peaksid olema ühtsemad ning üksteist täiendama; rõhutab vajadust vähendada killustatust ning konsolideerida ja edendada VKEde rahalise toetuse skeeme, et tagada vahendite suurem ühiskasutus ja kooskõlastatus Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; rõhutab, et konkurentsivõimet suurendab ka see, kui VKEdesse investeerimisel ja nende toetamisel arvestatakse piirkondliku eripäraga;

| 111. | on seisukohal, et ERFist VKEde jaoks vahendite eraldamise eesmärk on suurendada kõikides liidu piirkondades konkurentsivõimet ning saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidele vastav majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne areng; |
| --- | --- |

111.

on seisukohal, et ERFist VKEde jaoks vahendite eraldamise eesmärk on suurendada kõikides liidu piirkondades konkurentsivõimet ning saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidele vastav majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne areng;

| 112. | toonitab, et struktuurifondide ja eelkõige ERFi toetus on uuenduslike VKEde konkurentsivõime ja eriti nende rahvusvahelistumise seisukohalt äärmiselt oluline, ning rõhutab, et seetõttu tuleks toetuse aluseks olevaid valikukriteeriume tõlgendada võimalikult laialt; kutsub piirkondi üles kasutama oma rakenduskavade toetamiseks neile määrustega ettenähtud võimalusi; |
| --- | --- |

112.

toonitab, et struktuurifondide ja eelkõige ERFi toetus on uuenduslike VKEde konkurentsivõime ja eriti nende rahvusvahelistumise seisukohalt äärmiselt oluline, ning rõhutab, et seetõttu tuleks toetuse aluseks olevaid valikukriteeriume tõlgendada võimalikult laialt; kutsub piirkondi üles kasutama oma rakenduskavade toetamiseks neile määrustega ettenähtud võimalusi;

| 113. | rõhutab, et VKEdes uute töökohtade loomise ergutamiseks tuleb ettevõtetele pakkuda rahalisi stiimuleid; |
| --- | --- |

113.

rõhutab, et VKEdes uute töökohtade loomise ergutamiseks tuleb ettevõtetele pakkuda rahalisi stiimuleid;

| 114. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa territoriaalse koostöö programmidega toetatakse võrgustike rajamist ning teadmiste ja oskusteabe vahetamist Euroopa eri piirkondade organisatsioonide vahel ning neist programmidest võiks kasu olla ka uute ettevõtlusvõimaluste loomisel; |
| --- | --- |

114.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa territoriaalse koostöö programmidega toetatakse võrgustike rajamist ning teadmiste ja oskusteabe vahetamist Euroopa eri piirkondade organisatsioonide vahel ning neist programmidest võiks kasu olla ka uute ettevõtlusvõimaluste loomisel;

| 115. | on seisukohal, et struktuurifondid ja eeskätt Euroopa Sotsiaalfond aitavad oluliselt kaasa teadmiste ja oskuste omandamisele, võrgustike loomisele ning heade tavade vahetamisele; on veendunud, et investeerimine inimkapitali ja koostööprojektidesse aitab märgatavalt tõsta Euroopa VKEde konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

115.

on seisukohal, et struktuurifondid ja eeskätt Euroopa Sotsiaalfond aitavad oluliselt kaasa teadmiste ja oskuste omandamisele, võrgustike loomisele ning heade tavade vahetamisele; on veendunud, et investeerimine inimkapitali ja koostööprojektidesse aitab märgatavalt tõsta Euroopa VKEde konkurentsivõimet;

*

* *

| 116. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

116.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(2)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 7.

(3)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 131.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0235.

(5)  „Europe can do better” – halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma 15. novembri 2011. aasta aruanne liikmesriikide parimate tavade kohta ELi õiguse kõige vähem koormaval viisil rakendamisel.

(6)  Eurostati hinnangul on töökohtade arv suurenenud 2,4 miljonilt 2000. aastal 3,0 miljonini 2008. aastal ning suureneb prognooside kohaselt 2012. aastaks (aprilliks 2012) 3,4 miljonini.

(7)  Vastavalt halduskoormust käsitleva kõrgetasemelise töörühma soovitustele.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/53

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Kaubandus- ja majandussuhted Ameerika Ühendriikidega

P7_TA(2012)0388

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Ameerika Ühendriikidega (2012/2149(INI))

2014/C 68 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja USA 28. novembri 2011. aasta tippkohtumisel koostatud ühisavaldust (1) ning ELi ja USA Atlandi-ülese majandusnõukogu 29. novembril 2011. aastal koostatud ühisavaldust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA 28. novembri 2011. aasta tippkohtumisel koostatud ühisavaldust (1) ning ELi ja USA Atlandi-ülese majandusnõukogu 29. novembril 2011. aastal koostatud ühisavaldust (2),

| — | võttes arvesse kahe erakonna nimel 20 USA senaatori 22. veebruari 2012. aasta kirja ning USA esindajatekoja 51 liikme 14. mai 2012. aasta kirja, mis saadeti USA presidendile Barack Obamale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kahe erakonna nimel 20 USA senaatori 22. veebruari 2012. aasta kirja ning USA esindajatekoja 51 liikme 14. mai 2012. aasta kirja, mis saadeti USA presidendile Barack Obamale,

| — | võttes arvesse 19. märtsi 2012. aasta kirja, mille Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni neli liiget saatsid ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma toetuseks Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Barrosole ja Euroopa Ülemkogu eesistujale Herman Van Rompuyle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. märtsi 2012. aasta kirja, mille Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni neli liiget saatsid ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma toetuseks Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Barrosole ja Euroopa Ülemkogu eesistujale Herman Van Rompuyle,

| — | võttes arvesse 18.–19. mail 2012. aastal Ameerika Ühendriikides Camp Davidis toimunud G8 tippkohtumise ühist deklaratsiooni (3) ning 18.–19. juunil 2012. aastal Mehhikos Los Caboses toimunud G20 tippkohtumise ühist deklaratsiooni (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18.–19. mail 2012. aastal Ameerika Ühendriikides Camp Davidis toimunud G8 tippkohtumise ühist deklaratsiooni (3) ning 18.–19. juunil 2012. aastal Mehhikos Los Caboses toimunud G20 tippkohtumise ühist deklaratsiooni (4),

| — | võttes arvesse ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma 19. juuni 2012. aasta vahearuannet juhtidele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma 19. juuni 2012. aasta vahearuannet juhtidele (5),

| — | võttes arvesse USA presidendi Barack Obama, Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 19. juuni 2012. aasta ühisavaldust (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA presidendi Barack Obama, Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 19. juuni 2012. aasta ühisavaldust (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi ja sellele lisatud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepet (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta järeldusi ja sellele lisatud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepet (7),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, iseäranis 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (8), 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (9), 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (10), 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni kaubanduspoliitika rakendamise kohta tõhusate impordi- ja ekspordieeskirjade ja -menetlustega (11), 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vaidluse kohta Maailma Kaubandusorganisatsioonis väidetavate subsiidiumide küsimuses Airbusile ja Boeingule (12), 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (13), 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni eelseisva ELi ja USA tippkohtumise ning Atlandi-ülese majandusnõukogu kohta (14), 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (15), oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (16), 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni 28. novembril 2011 toimuva ELi ja USA tippkohtumise kohta (17) ja 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, iseäranis 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (8), 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (9), 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (10), 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni kaubanduspoliitika rakendamise kohta tõhusate impordi- ja ekspordieeskirjade ja -menetlustega (11), 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vaidluse kohta Maailma Kaubandusorganisatsioonis väidetavate subsiidiumide küsimuses Airbusile ja Boeingule (12), 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (13), 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni eelseisva ELi ja USA tippkohtumise ning Atlandi-ülese majandusnõukogu kohta (14), 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (15), oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (16), 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni 28. novembril 2011 toimuva ELi ja USA tippkohtumise kohta (17) ja 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (18),

| — | võttes arvesse 9.–10. juunil 2012. aastal Kopenhaagenis ja 11. juunil 2012. aastal Strasbourgis peetud õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 72. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–10. juunil 2012. aastal Kopenhaagenis ja 11. juunil 2012. aastal Strasbourgis peetud õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 72. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse konsultatsioonifirma ECORYS Nederland poolt komisjoni jaoks läbi viidud ning 11. detsembril 2009. aastal avaldatud uuringut „Mittetariifsed meetmed ELi ja USA kaubandus- ja investeerimissuhetes – majandusanalüüs” (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konsultatsioonifirma ECORYS Nederland poolt komisjoni jaoks läbi viidud ning 11. detsembril 2009. aastal avaldatud uuringut „Mittetariifsed meetmed ELi ja USA kaubandus- ja investeerimissuhetes – majandusanalüüs” (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0321/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0321/2012),

| A. | arvestades, et EL ja USA on teineteise peamised kaubanduspartnerid ning et mõlemad majandusruumid kokku annavad ligikaudu poole maailmamajanduse toodangust ja peaaegu kolmandiku maailma kaubavoogudest, mis tähendab, et tegemist on maailma suurima majandussuhtega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja USA on teineteise peamised kaubanduspartnerid ning et mõlemad majandusruumid kokku annavad ligikaudu poole maailmamajanduse toodangust ja peaaegu kolmandiku maailma kaubavoogudest, mis tähendab, et tegemist on maailma suurima majandussuhtega;

| B. | arvestades, et kuigi ELi ja USA majandussuhted on maailma ühed avatumad ning kuigi Atlandi-ülesed turud on laialdaselt integreeritud suurtesse kaubavoogudesse ja investeeringutesse (2011. aastal oli kahepoolse kaubanduse maht 702,6 miljardit eurot ja hinnanguline kahepoolne investeeringute kogumaht 2394 triljonit eurot), ollakse üldiselt ühel nõul, et Atlandi-üleste suhete potentsiaal ei ole veel kaugeltki täielikult ära kasutatud; arvestades, et EL ja USA jagavad ühiseid väärtusi, sarnaseid õigussüsteeme ja kõrgeid töö- ja keskkonnakaitse standardeid ning peaksid asjaomast koostoimet ära kasutama, et tagada mõlemale partnerile vajalik majanduskasv ja tööhõive, ning arvestades, et komisjoni jaoks 2009. aastal läbi viidud uuringus tehti kindlaks ELi ja USA vahelist kaubandust mõjutavad tähtsaimad mittetariifsed meetmed, hinnati nende majanduslikku mõju ning oletati, et poolte asjaomaste meetmete ja regulatiivsete erinevuste kõrvaldamine tooks 2018. aastaks mõlemal pool Atlandi ookeani põhjaosa kaasa 163 miljardi euro suuruse SKP kasvu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi ELi ja USA majandussuhted on maailma ühed avatumad ning kuigi Atlandi-ülesed turud on laialdaselt integreeritud suurtesse kaubavoogudesse ja investeeringutesse (2011. aastal oli kahepoolse kaubanduse maht 702,6 miljardit eurot ja hinnanguline kahepoolne investeeringute kogumaht 2394 triljonit eurot), ollakse üldiselt ühel nõul, et Atlandi-üleste suhete potentsiaal ei ole veel kaugeltki täielikult ära kasutatud; arvestades, et EL ja USA jagavad ühiseid väärtusi, sarnaseid õigussüsteeme ja kõrgeid töö- ja keskkonnakaitse standardeid ning peaksid asjaomast koostoimet ära kasutama, et tagada mõlemale partnerile vajalik majanduskasv ja tööhõive, ning arvestades, et komisjoni jaoks 2009. aastal läbi viidud uuringus tehti kindlaks ELi ja USA vahelist kaubandust mõjutavad tähtsaimad mittetariifsed meetmed, hinnati nende majanduslikku mõju ning oletati, et poolte asjaomaste meetmete ja regulatiivsete erinevuste kõrvaldamine tooks 2018. aastaks mõlemal pool Atlandi ookeani põhjaosa kaasa 163 miljardi euro suuruse SKP kasvu;

| C. | arvestades, et kestvas majanduskriisis on maailmamajandus endiselt haavatavas seisus, mis mõjutab tõsiselt töökohti, kaubandust, arengut ja keskkonda; arvestades, et praegu nii ELis kui ka USAs vältav finants- ja majanduskriis ohustab majanduste stabiilsust ja jõukust ning kodanike heaolu, ning et kooskõlastamata finantseeskirjad tekitavad kaubanduses tarbetuid takistusi, mistõttu oleks vaja, et EL ja USA teeksid omavahel tihedamat majanduskoostööd, et kõnealustest kriisidest väljatulemisel saada kasu rahvusvahelise kaubanduse eelistest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kestvas majanduskriisis on maailmamajandus endiselt haavatavas seisus, mis mõjutab tõsiselt töökohti, kaubandust, arengut ja keskkonda; arvestades, et praegu nii ELis kui ka USAs vältav finants- ja majanduskriis ohustab majanduste stabiilsust ja jõukust ning kodanike heaolu, ning et kooskõlastamata finantseeskirjad tekitavad kaubanduses tarbetuid takistusi, mistõttu oleks vaja, et EL ja USA teeksid omavahel tihedamat majanduskoostööd, et kõnealustest kriisidest väljatulemisel saada kasu rahvusvahelise kaubanduse eelistest;

| D. | arvestades, et viimase kolme aasta jooksul ülemaailmses kaubavahetuses toimunud mõõdukas kasv on aidanud märkimisväärselt leevendada majanduskriisi negatiivset mõju iseäranis ELis ja USAs, mis tõestab, et kaubandus on majanduskasvu ja tööhõive kindlustamise jaoks määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimase kolme aasta jooksul ülemaailmses kaubavahetuses toimunud mõõdukas kasv on aidanud märkimisväärselt leevendada majanduskriisi negatiivset mõju iseäranis ELis ja USAs, mis tõestab, et kaubandus on majanduskasvu ja tööhõive kindlustamise jaoks määrava tähtsusega;

| E. | arvestades, et pärast ELi ja USA 2011. aasta novembris toimunud tippkohtumist lõi Atlandi-ülene majandusnõukogu ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma ning määras selle ülesandeks teha kindlaks kaubanduse ja investeeringute suurendamise võimalused, et toetada vastastikku kasulikku töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast ELi ja USA 2011. aasta novembris toimunud tippkohtumist lõi Atlandi-ülene majandusnõukogu ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma ning määras selle ülesandeks teha kindlaks kaubanduse ja investeeringute suurendamise võimalused, et toetada vastastikku kasulikku töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet;

| F. | arvestades, et USA senaatorite ja USA esindajatekoja liikmete kahe erakonna nimel USA presidendile saadetud kirjades ning Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nelja liikme kirjas nõuti tungivalt, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm koostaks kiiresti igakülgsed ettepanekud eesmärgiga ergutada kaubavahetust ja investeeringuid ELi ja USA vahel ning kaotada tarbetud takistused Atlandi-üleselt kaubavahetuselt ja investeeringutelt; arvestades, et nendes kirjades rõhutatakse vajadust asetada kaubavahetuse ja investeeringute suurendamine ELi ja USA vahel esikohale ning toetada eelkõige pingutusi, mille eesmärk on tegeleda regulatiivsete takistustega (ning mittetariifsete tõketega, et saavutada tihedam koostöö õigusloojatega) ja vähendada võimaluse korral tariife kuni nende kaotamiseni, lisaks juhiti tähelepanu teenusekaubandusele, investeeringutele ning riigihanketurgude üksteisele veelgi avatumaks muutmisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et USA senaatorite ja USA esindajatekoja liikmete kahe erakonna nimel USA presidendile saadetud kirjades ning Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nelja liikme kirjas nõuti tungivalt, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm koostaks kiiresti igakülgsed ettepanekud eesmärgiga ergutada kaubavahetust ja investeeringuid ELi ja USA vahel ning kaotada tarbetud takistused Atlandi-üleselt kaubavahetuselt ja investeeringutelt; arvestades, et nendes kirjades rõhutatakse vajadust asetada kaubavahetuse ja investeeringute suurendamine ELi ja USA vahel esikohale ning toetada eelkõige pingutusi, mille eesmärk on tegeleda regulatiivsete takistustega (ning mittetariifsete tõketega, et saavutada tihedam koostöö õigusloojatega) ja vähendada võimaluse korral tariife kuni nende kaotamiseni, lisaks juhiti tähelepanu teenusekaubandusele, investeeringutele ning riigihanketurgude üksteisele veelgi avatumaks muutmisele;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis juba oma 27. septembri 2011. aasta resolutsioonis Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta, et Euroopa 2020. aasta strateegia raames töötataks välja põhjalik Atlandi-ülene kasvu ja töökohtade algatus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis juba oma 27. septembri 2011. aasta resolutsioonis Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta, et Euroopa 2020. aasta strateegia raames töötataks välja põhjalik Atlandi-ülene kasvu ja töökohtade algatus;

| H. | arvestades, et ka USA erasektor on väljendanud toetust seada Euroopa USA kaubanduspoliitikas taas esmatähtsale kohale, ning arvestades, et nii ELi kui ka USA erasektori sidusrühmad on näidanud üles toetust ambitsioonika ja laiaulatusliku kokkuleppe sõlmimisele ja usuvad, et ELi ja USA vahelise tihedama majanduskoostöö edendamine annaks ELi ja USA, aga ka rahvusvahelistele investoritele ja ettevõtjatele selge märguande eelootavast majanduskasvust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ka USA erasektor on väljendanud toetust seada Euroopa USA kaubanduspoliitikas taas esmatähtsale kohale, ning arvestades, et nii ELi kui ka USA erasektori sidusrühmad on näidanud üles toetust ambitsioonika ja laiaulatusliku kokkuleppe sõlmimisele ja usuvad, et ELi ja USA vahelise tihedama majanduskoostöö edendamine annaks ELi ja USA, aga ka rahvusvahelistele investoritele ja ettevõtjatele selge märguande eelootavast majanduskasvust;

| I. | arvestades, et ELi ja USA vaheliste ühiste standardite väljatöötamine tooks automaatselt kaasa positiivse ülekanduva mõju Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe sõlminud riikidele, ELi ja USA vahel ühtlustatum regulatiivne keskkond oleks ka üldiselt kasulik ning et maailma kõige integreerituma kaubandusturu integreerimise jätkamine oleks ajaloolises mõistes enneolematu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi ja USA vaheliste ühiste standardite väljatöötamine tooks automaatselt kaasa positiivse ülekanduva mõju Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe sõlminud riikidele, ELi ja USA vahel ühtlustatum regulatiivne keskkond oleks ka üldiselt kasulik ning et maailma kõige integreerituma kaubandusturu integreerimise jätkamine oleks ajaloolises mõistes enneolematu;

| J. | arvestades, et USA on ELi suuruselt teine kaubanduspartner põllumajandussektoris ja EL ekspordib USAsse ülekaalukalt kvaliteetseid tooteid ning seetõttu on mittetariifsed kaubandustõkked ja geograafilised päritolutähised ELi põllumajanduse jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et USA on ELi suuruselt teine kaubanduspartner põllumajandussektoris ja EL ekspordib USAsse ülekaalukalt kvaliteetseid tooteid ning seetõttu on mittetariifsed kaubandustõkked ja geograafilised päritolutähised ELi põllumajanduse jaoks väga olulised;

| K. | arvestades, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm on ühiselt analüüsinud paljusid Atlandi-ülese kaubanduse ja investeeringute laiendamise võimalusi ning jõudis oma 2012. aasta juuni vahearuandes esialgsele järeldusele, et kõige suurem kasu oleks võimaluse korral üldist kahepoolset kaubandus- ja investeerimispoliitikat ning kolmandate riikidega seotud ühiseid probleeme käsitleva laiaulatusliku kokkuleppe sõlmimisest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm on ühiselt analüüsinud paljusid Atlandi-ülese kaubanduse ja investeeringute laiendamise võimalusi ning jõudis oma 2012. aasta juuni vahearuandes esialgsele järeldusele, et kõige suurem kasu oleks võimaluse korral üldist kahepoolset kaubandus- ja investeerimispoliitikat ning kolmandate riikidega seotud ühiseid probleeme käsitleva laiaulatusliku kokkuleppe sõlmimisest;

| L. | arvestades, et president Obama, president Barroso ja eesistuja Van Rompuy ühisavalduses väljendatakse heameelt ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma vahearuande esitamise üle ning nenditakse, et juba pelk kaubanduse ja investeeringute laiendamise algatus võib olulisel määral edasi viia Atlandi-ülest majanduskasvu tugevdamise ja töökohtade loomise strateegiat; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et president Obama, president Barroso ja eesistuja Van Rompuy ühisavalduses väljendatakse heameelt ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma vahearuande esitamise üle ning nenditakse, et juba pelk kaubanduse ja investeeringute laiendamise algatus võib olulisel määral edasi viia Atlandi-ülest majanduskasvu tugevdamise ja töökohtade loomise strateegiat;

| M. | arvestades, et EL jätkab vaba, õiglase ja avatud kaubanduse soodustamist, jäädes samas kindlaks oma huvidele ning tegutsedes eelkõige maailma suurimate majandusjõududega vastastikuses mõistmises ja üksteisele kasu tooval viisil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL jätkab vaba, õiglase ja avatud kaubanduse soodustamist, jäädes samas kindlaks oma huvidele ning tegutsedes eelkõige maailma suurimate majandusjõududega vastastikuses mõistmises ja üksteisele kasu tooval viisil;

| N. | arvestades, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm teeb viimaseid ponnistusi, et tuua välja, kuidas hoogustada kõikidel võimalikel läbirääkimistel ELi ja USA kaubandussuhete abil majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamist, ning esitleb oma lõplikku aruannet eeldatavasti enne 2012. aasta lõppu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm teeb viimaseid ponnistusi, et tuua välja, kuidas hoogustada kõikidel võimalikel läbirääkimistel ELi ja USA kaubandussuhete abil majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamist, ning esitleb oma lõplikku aruannet eeldatavasti enne 2012. aasta lõppu;

| O. | arvestades, et komisjon on väljendanud lootust alustada võimalikke läbirääkimisi juba 2013. aasta alguses ning jõuda nendega lõpule enne praeguse komisjoni ametiaja lõppu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on väljendanud lootust alustada võimalikke läbirääkimisi juba 2013. aasta alguses ning jõuda nendega lõpule enne praeguse komisjoni ametiaja lõppu;

| P. | arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsiooniga loodud avatud, ettearvatav, eeskirjadel põhinev ja läbipaistev mitmepoolne kaubandussüsteem on jätkuvalt kõige sobivam vaba, õiglase ja võrdsetel alustel põhineva globaalse kaubanduse saavutamise raamistik; arvestades, et Doha arengukava läbirääkimiste lõpetamine on seni osutunud võimatuks, ning arvestades, et isegi kui mitmepoolse süsteemi tugevdamine jääb põhieesmärgiks, ei välista see Maailma Kaubandusorganisatsiooni kohustustest kaugemale ulatuvate ja mitmepoolseid eeskirju täiendavate kahepoolsete kokkulepete sõlmimist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsiooniga loodud avatud, ettearvatav, eeskirjadel põhinev ja läbipaistev mitmepoolne kaubandussüsteem on jätkuvalt kõige sobivam vaba, õiglase ja võrdsetel alustel põhineva globaalse kaubanduse saavutamise raamistik; arvestades, et Doha arengukava läbirääkimiste lõpetamine on seni osutunud võimatuks, ning arvestades, et isegi kui mitmepoolse süsteemi tugevdamine jääb põhieesmärgiks, ei välista see Maailma Kaubandusorganisatsiooni kohustustest kaugemale ulatuvate ja mitmepoolseid eeskirju täiendavate kahepoolsete kokkulepete sõlmimist;

| 1. | on seisukohal, et kaubandust ja välisinvesteeringuid tuleb paremini kasutada selleks, et ergutada arukat, tugevat, säästvat, tasakaalustatud, kaasavat ja ressursitõhusat majanduskasvu, mis toob kaasa suurema tööhõive ja suurendab üle kogu maailma inimeste heaolu; kiidab heaks G8 ja G20 juhtide lubadused luua avatum kaubandus- ja investeerimiskeskkond, laiendada turge ja võidelda igasugusel kujul protektsionismi vastu, mis on vajalikud maailmamajanduse jätkuva taastumise, töökohtade ja arengu eeldused; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et kaubandust ja välisinvesteeringuid tuleb paremini kasutada selleks, et ergutada arukat, tugevat, säästvat, tasakaalustatud, kaasavat ja ressursitõhusat majanduskasvu, mis toob kaasa suurema tööhõive ja suurendab üle kogu maailma inimeste heaolu; kiidab heaks G8 ja G20 juhtide lubadused luua avatum kaubandus- ja investeerimiskeskkond, laiendada turge ja võidelda igasugusel kujul protektsionismi vastu, mis on vajalikud maailmamajanduse jätkuva taastumise, töökohtade ja arengu eeldused;

| 2. | kiidab heaks ELi ja USA vahelise käimasoleva arutelu selle kohta, kuidas teha koostööd, et suurendada kasvupotentsiaali ja finantsstabiilsust eesmärgiga luua kvaliteetseid töökohti; rõhutab, et pikas perspektiivis heaolu ja tööhõive tagamiseks on vaja ühiseid lubadusi ja pingutust luua nii suurtele kui ka väikestele ettevõtjatele uusi võimalusi, edendada ettevõtlust ning kasutada ära erakordselt integreeritud Atlandi-ülese turu pakutavaid eeliseid; nõuab ELi ja Ameerika Ühendriikide ja muude partnerite vahelisi läbirääkimisi selle üle, kuidas töötada ühiselt keskkonnakriisi ja kliimamuutuse vastu; nõuab ka suuremaid ühiseid kohustusi, mille abil saavutada finantsturu stabiilsus; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks ELi ja USA vahelise käimasoleva arutelu selle kohta, kuidas teha koostööd, et suurendada kasvupotentsiaali ja finantsstabiilsust eesmärgiga luua kvaliteetseid töökohti; rõhutab, et pikas perspektiivis heaolu ja tööhõive tagamiseks on vaja ühiseid lubadusi ja pingutust luua nii suurtele kui ka väikestele ettevõtjatele uusi võimalusi, edendada ettevõtlust ning kasutada ära erakordselt integreeritud Atlandi-ülese turu pakutavaid eeliseid; nõuab ELi ja Ameerika Ühendriikide ja muude partnerite vahelisi läbirääkimisi selle üle, kuidas töötada ühiselt keskkonnakriisi ja kliimamuutuse vastu; nõuab ka suuremaid ühiseid kohustusi, mille abil saavutada finantsturu stabiilsus;

| 3. | tunneb heameelt ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma vahearuande ja selles sisalduvate esialgsete soovituste üle ning nõustub, et laiaulatuslik kokkulepe peaks hõlmama vastastikkuse põhimõttel toimivat kaupade, teenuste ja investeeringute suhtes avatud suurte eesmärkidega turgu ning tegelema kaubanduseeskirjade ajakohastamise ja reguleerimissüsteemide lähendamisega seotud probleemidega; ergutab ELi ja USA kõrgetasemelist töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma jätkama keeruliste, kuid elluviidavate eesmärkide ja konkreetsete tulemuste väljatöötamist läbirääkimisteks sellise kõikehõlmava kahepoolse kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimise eesmärgil, mis oleks kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni raamistikuga ning mis seda toetaks; rõhutab, kui oluline on viljakaks protsessiks ja eduka tulemuse saavutamiseks üksteise seaduste ja eeskirjade ning jurisdiktsioonide autonoomsuse vastastikune järgimine ja tunnustamine; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma vahearuande ja selles sisalduvate esialgsete soovituste üle ning nõustub, et laiaulatuslik kokkulepe peaks hõlmama vastastikkuse põhimõttel toimivat kaupade, teenuste ja investeeringute suhtes avatud suurte eesmärkidega turgu ning tegelema kaubanduseeskirjade ajakohastamise ja reguleerimissüsteemide lähendamisega seotud probleemidega; ergutab ELi ja USA kõrgetasemelist töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma jätkama keeruliste, kuid elluviidavate eesmärkide ja konkreetsete tulemuste väljatöötamist läbirääkimisteks sellise kõikehõlmava kahepoolse kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimise eesmärgil, mis oleks kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni raamistikuga ning mis seda toetaks; rõhutab, kui oluline on viljakaks protsessiks ja eduka tulemuse saavutamiseks üksteise seaduste ja eeskirjade ning jurisdiktsioonide autonoomsuse vastastikune järgimine ja tunnustamine;

| 4. | rõhutab, kui tähtis on Atlandi-üleste majandussuhete tugevdamine, toetades seejuures ELi huve muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkonna-, tervishoiu- ja loomade heaolu standardid, toiduohutus, kultuuriline mitmekesisus, töötajate õigused, tarbijate õigused, finantsteenused, avalikud teenused või geograafilised tähised; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui tähtis on Atlandi-üleste majandussuhete tugevdamine, toetades seejuures ELi huve muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkonna-, tervishoiu- ja loomade heaolu standardid, toiduohutus, kultuuriline mitmekesisus, töötajate õigused, tarbijate õigused, finantsteenused, avalikud teenused või geograafilised tähised;

| 5. | rõhutab, et kuigi kummagi partneri erihuvisid ja nõrku külgi tuleks tasakaalustatud moel kaitsta, on palju valdkondi, kus areng tooks kaasa suure kasu, iseäranis kaubandusega seotud takistuste kõrvaldamine, turule paremat juurdepääsu (sealhulgas investeeringutele) tagavate meetmete kehtestamine, intellektuaalomandiõiguste kaitse, täieliku vastastikkuse põhimõtte järgimise tagamiseks riigihangete turu avamine, päritolureeglite täpsustamine, lihtsustamine ja kooskõlastamine, suurem regulatiivsete standardite ühine tunnustamine ning mitte üksnes WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingust (SPS leping) tulenevaid vähimaid nõutavaid standardeid järgides, vaid püüdes ühiselt parandada kvaliteeti ja koostööd, kui tegemist on ELi ja USA lahknevate standarditega; on seisukohal, et taoline majandussuhete tihendamine võimaldaks ka ELi ja USA maailmamajanduse probleemidega tegelemise käsitlused omavahel vastavusse viia; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kuigi kummagi partneri erihuvisid ja nõrku külgi tuleks tasakaalustatud moel kaitsta, on palju valdkondi, kus areng tooks kaasa suure kasu, iseäranis kaubandusega seotud takistuste kõrvaldamine, turule paremat juurdepääsu (sealhulgas investeeringutele) tagavate meetmete kehtestamine, intellektuaalomandiõiguste kaitse, täieliku vastastikkuse põhimõtte järgimise tagamiseks riigihangete turu avamine, päritolureeglite täpsustamine, lihtsustamine ja kooskõlastamine, suurem regulatiivsete standardite ühine tunnustamine ning mitte üksnes WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingust (SPS leping) tulenevaid vähimaid nõutavaid standardeid järgides, vaid püüdes ühiselt parandada kvaliteeti ja koostööd, kui tegemist on ELi ja USA lahknevate standarditega; on seisukohal, et taoline majandussuhete tihendamine võimaldaks ka ELi ja USA maailmamajanduse probleemidega tegelemise käsitlused omavahel vastavusse viia;

| 6. | rõhutab, et geograafiliste tähiste kaitsest saab kahepoolses põllumajandustoodetega kauplemises põhiküsimus, mille suhtes on võimalik teha märkimisväärseid edusamme, kui mõlemad pooled tegelevad küsimusega edasiviiva kompromissivalmidusega; peab geograafilise tähise kaitset ülioluliseks aspektiks, mis on põllumajandusturgu hõlmava ambitsioonika lõpptulemusega otseselt seotud; toetab eksporditoetuste täielikku tühistamist ELi ja USA vahelises põllumajandustoodetega kauplemises; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et geograafiliste tähiste kaitsest saab kahepoolses põllumajandustoodetega kauplemises põhiküsimus, mille suhtes on võimalik teha märkimisväärseid edusamme, kui mõlemad pooled tegelevad küsimusega edasiviiva kompromissivalmidusega; peab geograafilise tähise kaitset ülioluliseks aspektiks, mis on põllumajandusturgu hõlmava ambitsioonika lõpptulemusega otseselt seotud; toetab eksporditoetuste täielikku tühistamist ELi ja USA vahelises põllumajandustoodetega kauplemises;

| 7. | tunnistab, et kuigi Atlandi-ülesele kaubavahetusele kehtivad keskmised tariifid on suhteliselt madalad, tähendab ELi ja USA kaubandussuhete ulatuslikkus, et võimalik majanduslik kasu oleks suurem mis tahes varasemast kaubanduskokkuleppest, ning nii ELi kui ka USA äriringkonnad on ülimalt huvitatud ka ülejäänud tariifide kaotamisest; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et kuigi Atlandi-ülesele kaubavahetusele kehtivad keskmised tariifid on suhteliselt madalad, tähendab ELi ja USA kaubandussuhete ulatuslikkus, et võimalik majanduslik kasu oleks suurem mis tahes varasemast kaubanduskokkuleppest, ning nii ELi kui ka USA äriringkonnad on ülimalt huvitatud ka ülejäänud tariifide kaotamisest;

| 8. | on siiski seisukohal, et üksnes tariife käsitlev vabakaubandusleping ei oleks piisavalt ambitsioonikas, arvestades, et suurim majanduslik kasu tuleneks mittetariifsete tõkete vähendamisest; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma esitatud eesmärki kaotada kõik kahepoolse kaubanduse tollimaksud eesmärgiga saavutada lepingu jõustumise ajaks enamiku tariifide kaotamine ja lähiajal kõikide muude peale kõige tundlikumate tariifide kaotamine, mis võib – võttes arvesse, et ELi ja USA vaheline kahepoolne kaubandus koosneb suures osas ettevõttesisesest kaubandusest – tekitada olulist kasumit ning suurendada maailma tasandil ELi ja USA ettevõtete ülemaailmset konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

8.

on siiski seisukohal, et üksnes tariife käsitlev vabakaubandusleping ei oleks piisavalt ambitsioonikas, arvestades, et suurim majanduslik kasu tuleneks mittetariifsete tõkete vähendamisest; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma esitatud eesmärki kaotada kõik kahepoolse kaubanduse tollimaksud eesmärgiga saavutada lepingu jõustumise ajaks enamiku tariifide kaotamine ja lähiajal kõikide muude peale kõige tundlikumate tariifide kaotamine, mis võib – võttes arvesse, et ELi ja USA vaheline kahepoolne kaubandus koosneb suures osas ettevõttesisesest kaubandusest – tekitada olulist kasumit ning suurendada maailma tasandil ELi ja USA ettevõtete ülemaailmset konkurentsivõimet;

| 9. | toetab seisukohta, et juba olemasolevaid madalaid keskmisi tariife arvesse võttes sõltub Atlandi-üleste suhete potentsiaali ärakasutamine peamiselt mittetariifsete tõkete, esmajoones tolliprotseduuride ja piiritaguste õigusnormidega seotud piirangutest tulenevate probleemide lahendamisest; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma kõikehõlmavat ettepanekut liikuda järk-järgult üha integreerituma Atlandi-ülese turu suunas; |
| --- | --- |

9.

toetab seisukohta, et juba olemasolevaid madalaid keskmisi tariife arvesse võttes sõltub Atlandi-üleste suhete potentsiaali ärakasutamine peamiselt mittetariifsete tõkete, esmajoones tolliprotseduuride ja piiritaguste õigusnormidega seotud piirangutest tulenevate probleemide lahendamisest; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma kõikehõlmavat ettepanekut liikuda järk-järgult üha integreerituma Atlandi-ülese turu suunas;

| 10. | tunnistab, et kuigi kokkulepe ei pruugi lahendada kohe kõiki olemasolevaid õigusnormidega seotud probleeme, hõlbustaks ELi ja USA reguleerimissüsteemide omavahelise kooskõla institutsionaliseerimine samal ajal kindla ülemaailmse standardi kehtestamise kaudu suurel määral Atlandi-ülest kaubandust; tuletab veel kord meelde ka vajadust austada täielikult kummagi poole õigust reguleerida turgu selliselt, et tagatud oleks mõlema poole seisukohast asjakohane tervisekaitse, tooteohutus ja keskkonnakaitse ning vajadust võtta arvesse ajaloolisi Atlandi-ülese tasandi lahknevusi sellistes küsimustes nagu geneetiliselt muundatud organismide kasvatamine ja teatavad loomade heaoluga seotud küsimused; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et kuigi kokkulepe ei pruugi lahendada kohe kõiki olemasolevaid õigusnormidega seotud probleeme, hõlbustaks ELi ja USA reguleerimissüsteemide omavahelise kooskõla institutsionaliseerimine samal ajal kindla ülemaailmse standardi kehtestamise kaudu suurel määral Atlandi-ülest kaubandust; tuletab veel kord meelde ka vajadust austada täielikult kummagi poole õigust reguleerida turgu selliselt, et tagatud oleks mõlema poole seisukohast asjakohane tervisekaitse, tooteohutus ja keskkonnakaitse ning vajadust võtta arvesse ajaloolisi Atlandi-ülese tasandi lahknevusi sellistes küsimustes nagu geneetiliselt muundatud organismide kasvatamine ja teatavad loomade heaoluga seotud küsimused;

| 11. | tunnistab, et liigselt koormavad regulatiivsed standardid on suur takistus kaubanduse jaoks ning et nende takistustega tegelemine tooks kaasa täiendava majanduskasvu; rõhutab, et ELi ja USA regulatiivsete standardite vastavusse viimise eesmärk peaks olema parimate ühtsete standardite saavutamine ning parandada niiviisi ka tarbijate tooteohutust; rõhutab vajadust vältida kaubandusele ja investeeringutele uute takistuste (isegi kui need ei ole kavatsetud) loomist, iseäranis põhiliste kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas ja innovatiivsetes sektorites; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et liigselt koormavad regulatiivsed standardid on suur takistus kaubanduse jaoks ning et nende takistustega tegelemine tooks kaasa täiendava majanduskasvu; rõhutab, et ELi ja USA regulatiivsete standardite vastavusse viimise eesmärk peaks olema parimate ühtsete standardite saavutamine ning parandada niiviisi ka tarbijate tooteohutust; rõhutab vajadust vältida kaubandusele ja investeeringutele uute takistuste (isegi kui need ei ole kavatsetud) loomist, iseäranis põhiliste kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas ja innovatiivsetes sektorites;

| 12. | toetab jõupingutusi standardite, õigusnormide ühtsuse ja standardite omavahel paremini vastavusse viimisega seotud õigusalase koostöö maksimaalse edendamise vallas, et veelgi edendada tõhusust suurendavat kaubandust ja majanduskasvu ning lahendada edukalt mittetariifsete tõkete probleem; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma väidet, mille kohaselt oleksid kõik läbiräägitavad kokkulepped, mis välistaksid regulatiivse koostöö ja reformid, mõlema poole seisukohalt majanduslikult tähtsusetud ja poliitiliselt mõeldamatud; rõhutab, et õigusnormide ühitamine on kõrgelennulise Atlandi-ülese kokkuleppe kõige keerulisem ülesanne, ning tuletab sellega seoses meelde, et regulatiivsed erinevused ja riigisisesed meetmed takistavad eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaubandust; |
| --- | --- |

12.

toetab jõupingutusi standardite, õigusnormide ühtsuse ja standardite omavahel paremini vastavusse viimisega seotud õigusalase koostöö maksimaalse edendamise vallas, et veelgi edendada tõhusust suurendavat kaubandust ja majanduskasvu ning lahendada edukalt mittetariifsete tõkete probleem; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma väidet, mille kohaselt oleksid kõik läbiräägitavad kokkulepped, mis välistaksid regulatiivse koostöö ja reformid, mõlema poole seisukohalt majanduslikult tähtsusetud ja poliitiliselt mõeldamatud; rõhutab, et õigusnormide ühitamine on kõrgelennulise Atlandi-ülese kokkuleppe kõige keerulisem ülesanne, ning tuletab sellega seoses meelde, et regulatiivsed erinevused ja riigisisesed meetmed takistavad eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaubandust;

| 13. | märgib, kui oluline on USA tarbekaupade ohutuse komisjoni ja Euroopa Komisjoni vaheliste andmete jagamise protokollide koostamine, et saaks kiiresti ja tõhusalt tegutseda, kui emmas-kummas piirkonnas tuuakse turule ohtlik toode; |
| --- | --- |

13.

märgib, kui oluline on USA tarbekaupade ohutuse komisjoni ja Euroopa Komisjoni vaheliste andmete jagamise protokollide koostamine, et saaks kiiresti ja tõhusalt tegutseda, kui emmas-kummas piirkonnas tuuakse turule ohtlik toode;

| 14. | kiidab heaks õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi raames tehtud algatused, mille eesmärk on töötada välja ühtsed standardid edasiareneva tehnoloogia esmatähtsates valdkondades, nagu nanotehnoloogia, elektrisõidukid, nutivõrgud ja e-tervishoid; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi raames tehtud algatused, mille eesmärk on töötada välja ühtsed standardid edasiareneva tehnoloogia esmatähtsates valdkondades, nagu nanotehnoloogia, elektrisõidukid, nutivõrgud ja e-tervishoid;

| 15. | palub sidusrühmadel maksimaalselt ära kasutada ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma üleskutse esitada enne 2012. aasta lõppu konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas kaotada kaubandusele ebavajalikku raskendavat mõju avaldavad regulatiivsed erinevused; nõuab tungivalt, et Atlandi ookeani mõlemal kaldal tegutsevad sidusrühmad teeksid võimaluse korral koostööd, et jõuda ühistele seisukohtadele; |
| --- | --- |

15.

palub sidusrühmadel maksimaalselt ära kasutada ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma üleskutse esitada enne 2012. aasta lõppu konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas kaotada kaubandusele ebavajalikku raskendavat mõju avaldavad regulatiivsed erinevused; nõuab tungivalt, et Atlandi ookeani mõlemal kaldal tegutsevad sidusrühmad teeksid võimaluse korral koostööd, et jõuda ühistele seisukohtadele;

| 16. | on arvamusel, et e-kaubanduse kasvavat tähtsust arvesse võttes on andmekaitsestandarditel kandev roll tarbijate kaitsmisel nii ELis kui ka USAs; rõhutab, et nii EL kui ka USA peavad üha suurenevate küberturbe ohtudega tegelema kooskõlastatult ja rahvusvaheliselt; juhib tähelepanu sellele, et kogu maailmas tunnustatud koostöövõime ja standardid e-kaubanduse valdkonnas võivad aidata kiirendada innovatsiooni, vähendades uue tehnoloogia riske ja kulusid; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et e-kaubanduse kasvavat tähtsust arvesse võttes on andmekaitsestandarditel kandev roll tarbijate kaitsmisel nii ELis kui ka USAs; rõhutab, et nii EL kui ka USA peavad üha suurenevate küberturbe ohtudega tegelema kooskõlastatult ja rahvusvaheliselt; juhib tähelepanu sellele, et kogu maailmas tunnustatud koostöövõime ja standardid e-kaubanduse valdkonnas võivad aidata kiirendada innovatsiooni, vähendades uue tehnoloogia riske ja kulusid;

| 17. | tunnistab, et teenusekaubanduse laiendamine ning investeeringute ja riigihangete edendamise püüdlused peaksid olema kõikide edasiste Atlandi-üleste kokkulepete jaoks peamised eelised, et tuua täiendavat kasu mõlemale majandusruumile ning luua võimalusi koostööks ühiste huvidega seotud kaubandusküsimustes; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et teenusekaubanduse laiendamine ning investeeringute ja riigihangete edendamise püüdlused peaksid olema kõikide edasiste Atlandi-üleste kokkulepete jaoks peamised eelised, et tuua täiendavat kasu mõlemale majandusruumile ning luua võimalusi koostööks ühiste huvidega seotud kaubandusküsimustes;

| 18. | märgib, et teenustesektor esindab nii ELis kui ka USAs ülekaalukat tööhõive ja SKP allikat; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma ambitsioonikaid eesmärke minna kaugemale ELi ja USA vaheliste seniste vabakaubanduslepingutega saavutatud teenuste liberaliseerimise tasemest, tegeldes järelejäänud kauaaegsete takistustega, sealhulgas teenuste osutamise viisidega, tunnistades samas ka teatud sektorite tundlikku iseloomu; |
| --- | --- |

18.

märgib, et teenustesektor esindab nii ELis kui ka USAs ülekaalukat tööhõive ja SKP allikat; toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma ambitsioonikaid eesmärke minna kaugemale ELi ja USA vaheliste seniste vabakaubanduslepingutega saavutatud teenuste liberaliseerimise tasemest, tegeldes järelejäänud kauaaegsete takistustega, sealhulgas teenuste osutamise viisidega, tunnistades samas ka teatud sektorite tundlikku iseloomu;

| 19. | rõhutab, et EL ja USA määratlevad avaliku sektori teenuseid ja üldise majandusliku huviga seotud teenuseid jätkuvalt väga erinevalt ning soovitab need terminid täpselt määratleda; on arvamusel, et need sätted tuleks kehtestada teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) raames ning need peaksid olema jätkuvalt kooskõlas mitmepoolse süsteemiga; usub, et suurem regulatiivne sidusus teenuste valdkonnas võiks parandada ka teenuste ühtse turu lõimumist ELi ja USA piires; nõuab parimate tavade vahetamisel suuremat koostööd, et parandada Atlandi-ülese avaliku sektori tõhusust; soovitab suuremat vastastikust dialoogi pilvandmetöötluse tuleviku ning elektrisõidukite arendamise ja tootmise üle; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et EL ja USA määratlevad avaliku sektori teenuseid ja üldise majandusliku huviga seotud teenuseid jätkuvalt väga erinevalt ning soovitab need terminid täpselt määratleda; on arvamusel, et need sätted tuleks kehtestada teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) raames ning need peaksid olema jätkuvalt kooskõlas mitmepoolse süsteemiga; usub, et suurem regulatiivne sidusus teenuste valdkonnas võiks parandada ka teenuste ühtse turu lõimumist ELi ja USA piires; nõuab parimate tavade vahetamisel suuremat koostööd, et parandada Atlandi-ülese avaliku sektori tõhusust; soovitab suuremat vastastikust dialoogi pilvandmetöötluse tuleviku ning elektrisõidukite arendamise ja tootmise üle;

| 20. | nõuab eeskätt, et tehtaks kõik jõupingutused selleks, et luua tõeliselt avatud ja integreeritud Atlandi-ülesed finantsteenused ja digitaalsed turud, võttes arvesse kasulikku mõju, mida see avaldaks mõistlikult lühikese aja jooksul mõlemal pool Atlandi ookeani; võttes arvesse meie turgude vastastikust seotust, ergutab arutelu finantsteenuseid käsitleva peatüki lisamise üle; rõhutab finantsteenuste reguleerijate tiheda teabevahetuse ja koostöö olulisust Atlandi ookeani mõlemal pool, et jagada parimaid tavasid ja tuvastada regulatiivseid puudusi; |
| --- | --- |

20.

nõuab eeskätt, et tehtaks kõik jõupingutused selleks, et luua tõeliselt avatud ja integreeritud Atlandi-ülesed finantsteenused ja digitaalsed turud, võttes arvesse kasulikku mõju, mida see avaldaks mõistlikult lühikese aja jooksul mõlemal pool Atlandi ookeani; võttes arvesse meie turgude vastastikust seotust, ergutab arutelu finantsteenuseid käsitleva peatüki lisamise üle; rõhutab finantsteenuste reguleerijate tiheda teabevahetuse ja koostöö olulisust Atlandi ookeani mõlemal pool, et jagada parimaid tavasid ja tuvastada regulatiivseid puudusi;

| 21. | on kindlalt veendunud, et tuleb lahendada samaväärsuse, lähenemise ja eksterritoriaalsuse küsimused, kuna see on hädavajalik selleks, et saada aru, kuidas saaksid EL ja USA toime tulla nende endi praegustest majandus- ja finantsprobleemidest tuleneva ebakindlusega ning tegeleda finantsregulatsiooni ja järelevalvega seoses ülemaailmsete standardite sätestamise ja konkureerivate mudelitega; |
| --- | --- |

21.

on kindlalt veendunud, et tuleb lahendada samaväärsuse, lähenemise ja eksterritoriaalsuse küsimused, kuna see on hädavajalik selleks, et saada aru, kuidas saaksid EL ja USA toime tulla nende endi praegustest majandus- ja finantsprobleemidest tuleneva ebakindlusega ning tegeleda finantsregulatsiooni ja järelevalvega seoses ülemaailmsete standardite sätestamise ja konkureerivate mudelitega;

| 22. | nõuab, et reformitaks USA lennuettevõtjate välisomanike suhtes kehtivaid piiranguid, ning väidab, et nii mere- kui ka õhutranspordis ei ole ELi ja USA eeskirjad võrdsed ning et tasakaalu ei ole ka kabotaaži tegemises ELi ettevõtjate puhul USA turul ning USA ettevõtjate puhul ELi turul, ning et tegemist on takistusega, mis tuleb kaotada, et saada Atlandi-ülesest majandussuhtest tõelist kasu; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et reformitaks USA lennuettevõtjate välisomanike suhtes kehtivaid piiranguid, ning väidab, et nii mere- kui ka õhutranspordis ei ole ELi ja USA eeskirjad võrdsed ning et tasakaalu ei ole ka kabotaaži tegemises ELi ettevõtjate puhul USA turul ning USA ettevõtjate puhul ELi turul, ning et tegemist on takistusega, mis tuleb kaotada, et saada Atlandi-ülesest majandussuhtest tõelist kasu;

| 23. | kutsub mõlemat osapoolt üles avama teineteise jaoks oma riigihangete turge, et püüelda selle poole, et saavutada täielik positiivne vastastikkus ja läbipaistvus, ning toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma esitatud eesmärki edendada ärivõimalusi tunduvalt parema juurdepääsu abil kõikidel valitsuse tasanditel korraldatavatele avalikele hangetele, võttes aluseks riikliku korra; |
| --- | --- |

23.

kutsub mõlemat osapoolt üles avama teineteise jaoks oma riigihangete turge, et püüelda selle poole, et saavutada täielik positiivne vastastikkus ja läbipaistvus, ning toetab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma esitatud eesmärki edendada ärivõimalusi tunduvalt parema juurdepääsu abil kõikidel valitsuse tasanditel korraldatavatele avalikele hangetele, võttes aluseks riikliku korra;

| 24. | on seisukohal, et hangete peatükis ei tuleks käsitleda üksnes olemasolevaid turulepääsu probleeme, vaid see peaks sisaldama ka mehhanismi, millega hoida ära uute takistuste tekkimine; mõistab, et USA riigihangete valdkonnas kuulub jurisdiktsioon eraldiseisvatele osariikidele; tuletab meelde, kui tähtsad on Atlandi-ülese kaubanduse jaoks avatud riigihanketurud, mis pakuvad võrdset juurdepääsu kõikidele tarnijatele, eeskätt VKEdele; kordab seisukohta, et ELi VKEdel peaksid riigihangete pakkumistes osalejatena olema USAs samasugused eelised ja võimalused kui ELis, ning tuletab meelde, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm on konkreetselt määratlenud VKEsid hõlmavad horisontaalsed tingimused kui valdkonna, millel on suur võimalus leida Atlandi-ülest toetust; rõhutab, et mõlemad pooled peavad järgima riigihankelepingut; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et hangete peatükis ei tuleks käsitleda üksnes olemasolevaid turulepääsu probleeme, vaid see peaks sisaldama ka mehhanismi, millega hoida ära uute takistuste tekkimine; mõistab, et USA riigihangete valdkonnas kuulub jurisdiktsioon eraldiseisvatele osariikidele; tuletab meelde, kui tähtsad on Atlandi-ülese kaubanduse jaoks avatud riigihanketurud, mis pakuvad võrdset juurdepääsu kõikidele tarnijatele, eeskätt VKEdele; kordab seisukohta, et ELi VKEdel peaksid riigihangete pakkumistes osalejatena olema USAs samasugused eelised ja võimalused kui ELis, ning tuletab meelde, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm on konkreetselt määratlenud VKEsid hõlmavad horisontaalsed tingimused kui valdkonna, millel on suur võimalus leida Atlandi-ülest toetust; rõhutab, et mõlemad pooled peavad järgima riigihankelepingut;

| 25. | kinnitab intellektuaalomandiõiguste tähtsust töökohtade loomise ja majanduskasvu ergutamisel ning märgib, kui tähtis on seega säilitada intellektuaalomandiõiguste kaitseks ja jõustamiseks kõrged standardid, edendades samal ajal teabe vaba liikumist ning juurdepääsu Internetile; |
| --- | --- |

25.

kinnitab intellektuaalomandiõiguste tähtsust töökohtade loomise ja majanduskasvu ergutamisel ning märgib, kui tähtis on seega säilitada intellektuaalomandiõiguste kaitseks ja jõustamiseks kõrged standardid, edendades samal ajal teabe vaba liikumist ning juurdepääsu Internetile;

| 26. | võtab teadmiseks ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma hinnangu, et kuigi nii EL kui ka USA on mõlemad pühendunud kõrgetasemelisele intellektuaalomandiõiguste kaitsele ja jõustamisele, ei pruugi võimalike läbirääkimiste raames piiriüleste erinevuste kooskõlastamine olla teostatav, kui mõelda tavaliselt ELi ja USA kaubanduslepingutes sisalduvatele intellektuaalomandiõigustega seotud kohustustele; rõhutab siiski, et läbirääkimisteks kavandatud lähenemisviis peaks olema suuremate eesmärkidega, et lahendada lahkarvamused, ning tegelema samas intellektuaalomandiõiguste küsimustega viisil, mis rahuldaks mõlemat poolt, tagades samal ajal piisaval tasemel kaitse; kordab, et nii ELi kui ka USA jõupingutused majanduskasvu ja töökohtade loomiseks tuginevad suutlikkusele teha uuendusi ja toota loovalt ning et sellisel juhul ohustab Atlandi-ülest majandust võltsimine ja piraatlus; peab uue ELi ja USA info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhimõtteid suurema koostoime soodustajateks; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma hinnangu, et kuigi nii EL kui ka USA on mõlemad pühendunud kõrgetasemelisele intellektuaalomandiõiguste kaitsele ja jõustamisele, ei pruugi võimalike läbirääkimiste raames piiriüleste erinevuste kooskõlastamine olla teostatav, kui mõelda tavaliselt ELi ja USA kaubanduslepingutes sisalduvatele intellektuaalomandiõigustega seotud kohustustele; rõhutab siiski, et läbirääkimisteks kavandatud lähenemisviis peaks olema suuremate eesmärkidega, et lahendada lahkarvamused, ning tegelema samas intellektuaalomandiõiguste küsimustega viisil, mis rahuldaks mõlemat poolt, tagades samal ajal piisaval tasemel kaitse; kordab, et nii ELi kui ka USA jõupingutused majanduskasvu ja töökohtade loomiseks tuginevad suutlikkusele teha uuendusi ja toota loovalt ning et sellisel juhul ohustab Atlandi-ülest majandust võltsimine ja piraatlus; peab uue ELi ja USA info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhimõtteid suurema koostoime soodustajateks;

| 27. | toetab põhimõtteliselt ka ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma esitatud eesmärki töötada mitmetes valdkondades välja uued kaubanduseeskirjad, kuna see võib olla tähtis kahepoolse kaubanduse seisukohast ning edendada kolmandate riikide poliitikat ja kaubanduslepinguid käsitlevate eeskirjade ning mitmepoolsete eeskirjade sätestamist; |
| --- | --- |

27.

toetab põhimõtteliselt ka ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma esitatud eesmärki töötada mitmetes valdkondades välja uued kaubanduseeskirjad, kuna see võib olla tähtis kahepoolse kaubanduse seisukohast ning edendada kolmandate riikide poliitikat ja kaubanduslepinguid käsitlevate eeskirjade ning mitmepoolsete eeskirjade sätestamist;

| 28. | märgib, et EL on pidanud või peab läbirääkimisi vabakaubanduslepingute üle kahe muu Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe (NAFTA) liikmega, Mehhiko ja Kanadaga; palub seepärast, et komisjon ja asjaomased asutused USAs kaaluksid võimalikus ELi ja USA vabakaubanduslepingus sellise sätte koostamist, mis võimaldaks neid lepinguid edaspidi ühtlustada, et koostada piirkondadevaheline ELi ja NAFTA kokkulepe; |
| --- | --- |

28.

märgib, et EL on pidanud või peab läbirääkimisi vabakaubanduslepingute üle kahe muu Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe (NAFTA) liikmega, Mehhiko ja Kanadaga; palub seepärast, et komisjon ja asjaomased asutused USAs kaaluksid võimalikus ELi ja USA vabakaubanduslepingus sellise sätte koostamist, mis võimaldaks neid lepinguid edaspidi ühtlustada, et koostada piirkondadevaheline ELi ja NAFTA kokkulepe;

| 29. | rõhutab, et on täielikult pühendunud WTO raames toimivale mitmepoolsele kaubandussüsteemile, mis on senini kõige tõhusam raamistik õiglase ja ausa kaubanduse saavutamiseks maailma tasandil ning mis vaatamata multipolaarse maailma esilekerkimisele peab jääma 21. sajandil toimuva kaubavahetuse aluseks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et on täielikult pühendunud WTO raames toimivale mitmepoolsele kaubandussüsteemile, mis on senini kõige tõhusam raamistik õiglase ja ausa kaubanduse saavutamiseks maailma tasandil ning mis vaatamata multipolaarse maailma esilekerkimisele peab jääma 21. sajandil toimuva kaubavahetuse aluseks;

| 30. | on sellele vaatamata seisukohal, et kuna Doha arengukava esialgse struktuuri ja eesmärkide osas ei ole toimunud mitte mingisugust arengut, tuleks nii kiiresti kui võimalik uuesti alustada arutelu selle kohta, kuidas Maailma Kaubandusorganisatsiooni suurema tõhususe saavutamiseks tugevdada ja eesootavateks katsumusteks ette valmistada; usub siiski, et tugevamad kahepoolsed suhted, mille eesmärk on edendada praeguste majanduslike raskuste tingimustes majanduskasvu ja tööhõivet, on kooskõlas tulevaste ja käimasolevate mitmepoolsete arutelude ja läbirääkimistega ning toetavad neid, sest ka need on eeskirjadepõhised ning olemuselt avatud ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

30.

on sellele vaatamata seisukohal, et kuna Doha arengukava esialgse struktuuri ja eesmärkide osas ei ole toimunud mitte mingisugust arengut, tuleks nii kiiresti kui võimalik uuesti alustada arutelu selle kohta, kuidas Maailma Kaubandusorganisatsiooni suurema tõhususe saavutamiseks tugevdada ja eesootavateks katsumusteks ette valmistada; usub siiski, et tugevamad kahepoolsed suhted, mille eesmärk on edendada praeguste majanduslike raskuste tingimustes majanduskasvu ja tööhõivet, on kooskõlas tulevaste ja käimasolevate mitmepoolsete arutelude ja läbirääkimistega ning toetavad neid, sest ka need on eeskirjadepõhised ning olemuselt avatud ja läbipaistvad;

| 31. | pooldab seisukohta, et kui asjaomased läbirääkimised laiaulatusliku kahepoolse kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimiseks ette võetakse, on nende konkreetsete tulemuste ja mõistliku aja jooksul lõpulejõudmise tagamiseks vaja põhjalikke ettevalmistusi; ootab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma lõplikku aruannet (kaasa arvatud soovitust läbirääkimistega seotud otsuse kohta); palub komisjonil ja USA valitsusel esitleda ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma töö lõplikke tulemusi 2012. aasta lõpus õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 73. kohtumisel; |
| --- | --- |

31.

pooldab seisukohta, et kui asjaomased läbirääkimised laiaulatusliku kahepoolse kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimiseks ette võetakse, on nende konkreetsete tulemuste ja mõistliku aja jooksul lõpulejõudmise tagamiseks vaja põhjalikke ettevalmistusi; ootab ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma lõplikku aruannet (kaasa arvatud soovitust läbirääkimistega seotud otsuse kohta); palub komisjonil ja USA valitsusel esitleda ELi ja USA kõrgetasemelise töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühma töö lõplikke tulemusi 2012. aasta lõpus õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 73. kohtumisel;

| 32. | nõuab, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm tugineks Atlandi-ülese majandusnõukogu kogemustele ja saavutustele, ning rõhutab, et protsessi tuleks tihedalt kaasata vastavad parlamendikomisjonid; on seisukohal, et Atlandi-ülest dialoogi tuleb selle edu tagamiseks kõikidel tasanditel tõhustada ning et kõrgetasemelised kohtumised – mitte ainult komisjoni ja USA valitsuse, vaid ka parlamendi vastutavate komisjonide liikmete ja USA Kongressi vahel – peaksid toimuma regulaarsemalt; tunneks heameelt koostöö tõhustamise üle, kui USA Kongress järgiks Euroopa Parlamendi eeskuju, kes on juba alates 2010. aasta jaanuarist esindatud Washingtonis Euroopa Parlamendi esinduse kaudu; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et ELi ja USA kõrgetasemeline töökohtade loomise ja majanduskasvu töörühm tugineks Atlandi-ülese majandusnõukogu kogemustele ja saavutustele, ning rõhutab, et protsessi tuleks tihedalt kaasata vastavad parlamendikomisjonid; on seisukohal, et Atlandi-ülest dialoogi tuleb selle edu tagamiseks kõikidel tasanditel tõhustada ning et kõrgetasemelised kohtumised – mitte ainult komisjoni ja USA valitsuse, vaid ka parlamendi vastutavate komisjonide liikmete ja USA Kongressi vahel – peaksid toimuma regulaarsemalt; tunneks heameelt koostöö tõhustamise üle, kui USA Kongress järgiks Euroopa Parlamendi eeskuju, kes on juba alates 2010. aasta jaanuarist esindatud Washingtonis Euroopa Parlamendi esinduse kaudu;

| 33. | nõuab pärast hoolikat ja põhjalikku ettevalmistust ja konsulteerimist läbirääkimiste alustamist 2013. aasta esimesel poolel, et tugineda praegusele poliitilisele tegevusele ning tööstuse toetusele, mis teeb võimalikuks läbirääkimiste kiire ja eduka lõpuleviimise; |
| --- | --- |

33.

nõuab pärast hoolikat ja põhjalikku ettevalmistust ja konsulteerimist läbirääkimiste alustamist 2013. aasta esimesel poolel, et tugineda praegusele poliitilisele tegevusele ning tööstuse toetusele, mis teeb võimalikuks läbirääkimiste kiire ja eduka lõpuleviimise;

| 34. | soovib, et pärast nende läbirääkimiste alustamist ühineksid kõik ettevõtluskogukondi esindavad sidusrühmad nii, et nad pakuksid kooskõlastatud ja laiapõhjalisel viisil maksimaalset tuge eesmärgiga aidata avatud ja läbipaistva dialoogi kaudu algatuse osas edu saavutada; on veendunud, et dialoogid tarbijatega ning VKEdega on eriti olulised, ning selleks, et lisada hoogu läbirääkimiste kõikidel tasanditel, tuleks neid dialooge alustada ja kooskõlastada viivitamata; |
| --- | --- |

34.

soovib, et pärast nende läbirääkimiste alustamist ühineksid kõik ettevõtluskogukondi esindavad sidusrühmad nii, et nad pakuksid kooskõlastatud ja laiapõhjalisel viisil maksimaalset tuge eesmärgiga aidata avatud ja läbipaistva dialoogi kaudu algatuse osas edu saavutada; on veendunud, et dialoogid tarbijatega ning VKEdega on eriti olulised, ning selleks, et lisada hoogu läbirääkimiste kõikidel tasanditel, tuleks neid dialooge alustada ja kooskõlastada viivitamata;

| 35. | lubab teha tihedat koostööd nõukogu, komisjoni, USA Kongressi, USA valitsuse ja sidusrühmadega, et saavutada Atlandi-üleste majandussuhete täielik majanduslik potentsiaal, eesmärgiga luua mõlemal pool Atlandi ookeani uusi võimalusi nii ettevõtjatele kui ka töötajatele ning tugevdada ELi ja USA juhtivat rolli maailmamajanduses; |
| --- | --- |

35.

lubab teha tihedat koostööd nõukogu, komisjoni, USA Kongressi, USA valitsuse ja sidusrühmadega, et saavutada Atlandi-üleste majandussuhete täielik majanduslik potentsiaal, eesmärgiga luua mõlemal pool Atlandi ookeani uusi võimalusi nii ettevõtjatele kui ka töötajatele ning tugevdada ELi ja USA juhtivat rolli maailmamajanduses;

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile ja kaubandusesindajale. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA Kongressile ja kaubandusesindajale.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/126389.pdf.

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/november/tradoc_148385.pdf.

(3)  http://www.whitehouse.gov/the-press-office/2012/05/19/camp-david-declaration.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/131069.pdf.

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2012/june/tradoc_149557.pdf.

(6)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/12/462.

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.

(8)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 235.

(9)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(10)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 16.

(11)  ELT C 285 E, 26.11.2009, lk 1.

(12)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 33.

(13)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 101.

(14)  ELT C 74 E, 13.3.2012, lk 1.

(15)  ELT C 296 E, 2.10.12, lk 34.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0412.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0510.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0565.

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/december/tradoc_145613.pdf.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. oktoober 2012

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/61

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2012)0358

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2152(IMM))

2014/C 68 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 21. märtsil 2012. aastal Viini prokuratuur seoses uurimismenetluse läbiviimisega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 2. juulil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 21. märtsil 2012. aastal Viini prokuratuur seoses uurimismenetluse läbiviimisega ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 2. juulil 2012. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Martin Ehrenhauseri ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Martin Ehrenhauseri ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Austria föderaalpõhiseaduse (Bundes-Verfassungsgesetz) artiklit 57, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria föderaalpõhiseaduse (Bundes-Verfassungsgesetz) artiklit 57,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0332/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0332/2012),

| A. | arvestades, et Viini prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmist, et võimaldada Austria ametivõimudel viia Martin Ehrenhauseri suhtes läbi uurimisi ja kriminaalmenetlus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Viini prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmist, et võimaldada Austria ametivõimudel viia Martin Ehrenhauseri suhtes läbi uurimisi ja kriminaalmenetlus;

| B. | arvestades, et Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmine puudutab arvatavaid õigusrikkumisi, mis on seotud õigusvastase juurdepääsuga teatavale arvutisüsteemile Austria karistusseadustiku (KarS) paragrahvi 118a kohaselt, telekommunikatsioonisaladuse rikkumisega karistusseadustiku paragrahvi 119 kohaselt, andmete kuritarvitusliku hankimisega karistusseadustiku paragrahvi 119a kohaselt ning helisalvestus- või pealtkuulamisseadme kuritarvitusliku kasutamise kahtlusega karistusseadustiku paragrahvi 120 lõike 2 kohaselt ning 2000. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 51 rikkumisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmine puudutab arvatavaid õigusrikkumisi, mis on seotud õigusvastase juurdepääsuga teatavale arvutisüsteemile Austria karistusseadustiku (KarS) paragrahvi 118a kohaselt, telekommunikatsioonisaladuse rikkumisega karistusseadustiku paragrahvi 119 kohaselt, andmete kuritarvitusliku hankimisega karistusseadustiku paragrahvi 119a kohaselt ning helisalvestus- või pealtkuulamisseadme kuritarvitusliku kasutamise kahtlusega karistusseadustiku paragrahvi 120 lõike 2 kohaselt ning 2000. aasta andmekaitseseaduse paragrahvi 51 rikkumisega;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendil liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendil liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Austria föderaalpõhiseaduse (FPS) artikli 57 lõike 2 kohaselt võib Austria Rahvusnõukogu liikmeid karistatava teo eest – välja arvatud kuriteo toimepanemiselt tabamise korral – vahi alla võtta ainult Rahvusnõukogu nõusolekul ning et Rahvusnõukogu nõusolekut on vaja ka Rahvusnõukogu liikmete elukoha läbiotsimisteks; arvestades, et lisaks võivad ametiasutused FPSi artikli 57 lõike 3 kohaselt jälitada Rahvusnõukogu liikmeid karistatava teo eest ilma Rahvusnõukogu nõusolekuta ainult siis, kui nimetatud tegu ei ole ilmselgelt kuidagi seotud asjaomase saadiku poliitilise tegevusega, ning et ametiasutus peab kõnealuse ettekirjutuse kohaselt siiski saama Rahvusnõukogult otsuse sellise seotuse kohta, kui seda taotleb asjaomane saadik või üks kolmandik kõnealuste küsimustega tegeleva alalise komisjoni liikmetest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Austria föderaalpõhiseaduse (FPS) artikli 57 lõike 2 kohaselt võib Austria Rahvusnõukogu liikmeid karistatava teo eest – välja arvatud kuriteo toimepanemiselt tabamise korral – vahi alla võtta ainult Rahvusnõukogu nõusolekul ning et Rahvusnõukogu nõusolekut on vaja ka Rahvusnõukogu liikmete elukoha läbiotsimisteks; arvestades, et lisaks võivad ametiasutused FPSi artikli 57 lõike 3 kohaselt jälitada Rahvusnõukogu liikmeid karistatava teo eest ilma Rahvusnõukogu nõusolekuta ainult siis, kui nimetatud tegu ei ole ilmselgelt kuidagi seotud asjaomase saadiku poliitilise tegevusega, ning et ametiasutus peab kõnealuse ettekirjutuse kohaselt siiski saama Rahvusnõukogult otsuse sellise seotuse kohta, kui seda taotleb asjaomane saadik või üks kolmandik kõnealuste küsimustega tegeleva alalise komisjoni liikmetest;

| E. | arvestades, et selle kohaselt tuleb Martin Ehrenhauseri suhtes uurimise läbiviimiseks tema puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selle kohaselt tuleb Martin Ehrenhauseri suhtes uurimise läbiviimiseks tema puutumatus ära võtta;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendi õiguskomisjon on Martin Ehrenhauseri ära kuulanud, kusjuures ta teatas, et tema arvates tuleks talt puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendi õiguskomisjon on Martin Ehrenhauseri ära kuulanud, kusjuures ta teatas, et tema arvates tuleks talt puutumatus ära võtta;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on tõdenud, et privileegid ja immuniteedid, „isegi kui [need] on ette nähtud üksnes ühenduse huvides, on [...] sõnaselgelt antud ühenduse institutsioonide ametnikele ja muudele teenistujatele ning parlamendiliikmetele” ja et „protokolliga antakse asjassepuutuvatele isikutele subjektiivne õigus” (2); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on tõdenud, et privileegid ja immuniteedid, „isegi kui [need] on ette nähtud üksnes ühenduse huvides, on [...] sõnaselgelt antud ühenduse institutsioonide ametnikele ja muudele teenistujatele ning parlamendiliikmetele” ja et „protokolliga antakse asjassepuutuvatele isikutele subjektiivne õigus” (2);

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ja Austria föderaalpõhiseaduse artikkel 57 ei takista Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ja Austria föderaalpõhiseaduse artikkel 57 ei takista Martin Ehrenhauseri puutumatuse äravõtmist;

| 1. | otsustab Martin Ehrenhauseri puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Martin Ehrenhauseri puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Martin Ehrenhauserile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Martin Ehrenhauserile.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. Euroopa Parlament, EKL 2010, lk II-01135, ning otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello (EKLis veel avaldamata).

(2)  Otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849, punkt 28.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/63

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve - kõik jaod

P7_TA(2012)0359

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti kohta (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD))

2014/C 68 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni üldsuuniste kohta 2013. aasta eelarve koostamiseks III jagu – Komisjon (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni üldsuuniste kohta 2013. aasta eelarve koostamiseks III jagu – Komisjon (4),

| — | võttes arvesse oma 29. märts 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2013. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märts 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2013. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 25. aprillil 2012. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 25. aprillil 2012. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti (COM(2012)0300),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta resolutsiooni volituse kohta 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2012. aasta resolutsiooni volituse kohta 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2012. aasta otsust sõlmida majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2012. aasta otsust sõlmida majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti käsitlevat nõukogu seisukohta, mis võeti vastu 24. juulil 2012. aastal ning edastati Euroopa Parlamendile 14. septembril 2012. aastal (12749/2012 – C7-0233/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti käsitlevat nõukogu seisukohta, mis võeti vastu 24. juulil 2012. aastal ning edastati Euroopa Parlamendile 14. septembril 2012. aastal (12749/2012 – C7-0233/2012),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 19. oktoobril 2012. aastal esitatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2013 Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 19. oktoobril 2012. aastal esitatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2013 Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75b,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0311/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0311/2012),

| A. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis ja parlamendi hääletusel eelarve muudatusettepanekute üle on võetud võimalikult suures ulatuses arvesse erikomisjonide arvamustes väljendatud prioriteete ning neid, mis kerkisid esile kohtumistel eelarveküsimustega tegelevate raportööridega, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis ja parlamendi hääletusel eelarve muudatusettepanekute üle on võetud võimalikult suures ulatuses arvesse erikomisjonide arvamustes väljendatud prioriteete ning neid, mis kerkisid esile kohtumistel eelarveküsimustega tegelevate raportööridega,

III
     
  jagu

| 1. | tuletab meelde, et vastavalt 2013. aasta eelarvet puudutavatele prioriteetidele, mida on üksikasjalikult käsitletud eespool nimetatud kolmepoolseks kohtumiseks antud volitust käsitlevas 4. juuli 2012. aasta resolutsioonis, peab parlament esmatähtsaks jätkusuutliku majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive toetamist ja seda eelkõige VKEde ja noorte huvides; juhib veel kord tähelepanu sellele, et komisjoni esitatud eelarveprojekt kajastab parlamendi prioriteete, mis puudutavad nende eesmärkide saavutamiseks tugevdamist vajavaid programme ja algatusi; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et vastavalt 2013. aasta eelarvet puudutavatele prioriteetidele, mida on üksikasjalikult käsitletud eespool nimetatud kolmepoolseks kohtumiseks antud volitust käsitlevas 4. juuli 2012. aasta resolutsioonis, peab parlament esmatähtsaks jätkusuutliku majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive toetamist ja seda eelkõige VKEde ja noorte huvides; juhib veel kord tähelepanu sellele, et komisjoni esitatud eelarveprojekt kajastab parlamendi prioriteete, mis puudutavad nende eesmärkide saavutamiseks tugevdamist vajavaid programme ja algatusi;

| 2. | on täiesti teadlik liikmesriikide majandusolukorrast tulenevatest suurtest probleemidest ja vajadusest tagada vastutustundlik ja realistlik eelarve lugemine; ei saa aga nõustuda sellega, et ELi eelarves soovitakse tagada samasuguses proportsioonis ja samasuguse loogika alusel ette nähtud kokkuhoid nagu liikmesriikide eelarvetes; ei pea seda vastuvõetavaks, sest ELi eelarve laad, eesmärgid ja ülesehitus on liikmesriikide eelarvetest suuresti erinev; rõhutab, et kui ELi vahendeid vähendada, siis tekib selle tagajärjel liikmesriikides kindlasti investeeringute ja likviidsuse puudus, mis süvendab liikmesriikide probleeme veelgi; |
| --- | --- |

2.

on täiesti teadlik liikmesriikide majandusolukorrast tulenevatest suurtest probleemidest ja vajadusest tagada vastutustundlik ja realistlik eelarve lugemine; ei saa aga nõustuda sellega, et ELi eelarves soovitakse tagada samasuguses proportsioonis ja samasuguse loogika alusel ette nähtud kokkuhoid nagu liikmesriikide eelarvetes; ei pea seda vastuvõetavaks, sest ELi eelarve laad, eesmärgid ja ülesehitus on liikmesriikide eelarvetest suuresti erinev; rõhutab, et kui ELi vahendeid vähendada, siis tekib selle tagajärjel liikmesriikides kindlasti investeeringute ja likviidsuse puudus, mis süvendab liikmesriikide probleeme veelgi;

| 3. | rõhutab, et ELi eelarve on mõeldud liikmesriikide majanduse täiendavaks toetamiseks, sest tänu sellele on võimalik koondada algatused ja investeeringud majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks vajalikesse valdkondadesse ning tekitada riigipiire ületavates sektorites võimendav mõju; rõhutab, et sellise rolli on eelarvele andnud need samad liikmesriigid, kes vastutavad koos parlamendiga otsuste eest, mis on enamiku ELi õigusaktide aluseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi eelarve on mõeldud liikmesriikide majanduse täiendavaks toetamiseks, sest tänu sellele on võimalik koondada algatused ja investeeringud majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks vajalikesse valdkondadesse ning tekitada riigipiire ületavates sektorites võimendav mõju; rõhutab, et sellise rolli on eelarvele andnud need samad liikmesriigid, kes vastutavad koos parlamendiga otsuste eest, mis on enamiku ELi õigusaktide aluseks;

| 4. | rõhutab ELi eelarve mõjude tugevat koostoimet ning seega selle jätkuvat panust kulude kokkuhoidu; usub, et liikmesriikide piisava poliitilise tahte korral on võimalik saavutada isegi suuremat kokkuhoidu; |
| --- | --- |

4.

rõhutab ELi eelarve mõjude tugevat koostoimet ning seega selle jätkuvat panust kulude kokkuhoidu; usub, et liikmesriikide piisava poliitilise tahte korral on võimalik saavutada isegi suuremat kokkuhoidu;

| 5. | tuletab meelde, et 2013. aasta on praeguse finantsraamistiku viimane aasta, mistõttu tuleb seni võetud kulukohustuste ja nendest tulenevate, täitmisele kuuluvate maksete vahel tingimata tasakaal saavutada, sest vastasel korral võib väheneda ELi institutsionaalne usaldusväärsus ning see võib põhjendatud maksetaotluste hüvitamata jätmise korral komisjonile õiguslikke tagajärgi kaasa tuua; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et 2013. aasta on praeguse finantsraamistiku viimane aasta, mistõttu tuleb seni võetud kulukohustuste ja nendest tulenevate, täitmisele kuuluvate maksete vahel tingimata tasakaal saavutada, sest vastasel korral võib väheneda ELi institutsionaalne usaldusväärsus ning see võib põhjendatud maksetaotluste hüvitamata jätmise korral komisjonile õiguslikke tagajärgi kaasa tuua;

| 6. | taunib seetõttu, et nõukogu otsustas ka sel aastal teha eelarveprojektis tavapäraseid horisontaalseid kärpeid, mille eesmärk on vähendada kunstlikult ELi 2013. aasta kulukohustuste summat eelarvprojektiga võrreldes kokku 1 155 miljardi euro võrra (- 0,8 %) ja kõigi maksete summat eelarveprojektiga võrreldes 5 228 miljardi eurot võrra (- 3,8 %), mistõttu on määr, mille võrra eelarve 2012. aasta eelarvega võrreldes suureneb, väga väike nii kulukohustuste (+ 1,27 % võrreldes eelarveprojekti 2 %-ga) kui ka maksete (+ 2,79 % võrreldes eelarveprojekti 6,8 %-ga) osas; |
| --- | --- |

6.

taunib seetõttu, et nõukogu otsustas ka sel aastal teha eelarveprojektis tavapäraseid horisontaalseid kärpeid, mille eesmärk on vähendada kunstlikult ELi 2013. aasta kulukohustuste summat eelarvprojektiga võrreldes kokku 1 155 miljardi euro võrra (- 0,8 %) ja kõigi maksete summat eelarveprojektiga võrreldes 5 228 miljardi eurot võrra (- 3,8 %), mistõttu on määr, mille võrra eelarve 2012. aasta eelarvega võrreldes suureneb, väga väike nii kulukohustuste (+ 1,27 % võrreldes eelarveprojekti 2 %-ga) kui ka maksete (+ 2,79 % võrreldes eelarveprojekti 6,8 %-ga) osas;

| 7. | on üllatunud, et nõukogu ei ole seejuures arvesse võtnud komisjoni poolt programmide elluviimise kohta esitatud kõige viimaseid prognoose, mis põhinevad nende samade liikmesriikide prognoosidel, kes ühelt poolt toovad selgelt välja suurema täitmisega valdkonnad, millele on lisavahendeid vaja juba 2012. aastal, ning teiselt poolt hoiatavad, et eelkõige alamrubriikides 1a ja 1b ning rubriigis 2 võib makseid olulises summas puudu jääda; tuletab sellega seoses meelde kirja, mille president Barroso saatis 27 liikmesriigile 2012. aasta juulis ja milles ta väljendas muret kärbete pärast, mida nõukogu oma lugemise käigus eelarveprojektis tegi ja mille tõttu on oht, et ELile ei eraldata võlgade teenindamiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

7.

on üllatunud, et nõukogu ei ole seejuures arvesse võtnud komisjoni poolt programmide elluviimise kohta esitatud kõige viimaseid prognoose, mis põhinevad nende samade liikmesriikide prognoosidel, kes ühelt poolt toovad selgelt välja suurema täitmisega valdkonnad, millele on lisavahendeid vaja juba 2012. aastal, ning teiselt poolt hoiatavad, et eelkõige alamrubriikides 1a ja 1b ning rubriigis 2 võib makseid olulises summas puudu jääda; tuletab sellega seoses meelde kirja, mille president Barroso saatis 27 liikmesriigile 2012. aasta juulis ja milles ta väljendas muret kärbete pärast, mida nõukogu oma lugemise käigus eelarveprojektis tegi ja mille tõttu on oht, et ELile ei eraldata võlgade teenindamiseks piisavalt vahendeid;

| 8. | rõhutab, et praegused menetlused maksete assigneeringute tegelike vajaduste hindamiseks liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste ja komisjoni pädevate talituste vahel toimuvad täiesti varjatult; on kindlalt veendunud, et sellised menetlused mõjutavad kahjulikult lõpptulemuse kvaliteeti, mitte ainult valitsuste endi, vaid ka riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendini jõudva teabe taset ja läbirääkimisi mõlema eelarvepädeva institutsiooni vahel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et praegused menetlused maksete assigneeringute tegelike vajaduste hindamiseks liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste ja komisjoni pädevate talituste vahel toimuvad täiesti varjatult; on kindlalt veendunud, et sellised menetlused mõjutavad kahjulikult lõpptulemuse kvaliteeti, mitte ainult valitsuste endi, vaid ka riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendini jõudva teabe taset ja läbirääkimisi mõlema eelarvepädeva institutsiooni vahel;

| 9. | märgib, et nõukogu kärped puudutavad kõiki rubriike, kuid et maksete osas tehti kõige suuremad kärped rubriikides 1a ja 1b (eelarveprojektiga võrreldes vastavalt - 1,9 miljardit eurot ja - 1,6 miljardit eurot), st rubriikides, mille alla on koondatud suurem osa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks vajalikest programmidest ja algatustest; hoiatab, et selline käitumine seab ohtu varem võetud kohustuste täitmise ja sellega seoses ühiselt kokku lepitud ELi prioriteetide saavutamise; |
| --- | --- |

9.

märgib, et nõukogu kärped puudutavad kõiki rubriike, kuid et maksete osas tehti kõige suuremad kärped rubriikides 1a ja 1b (eelarveprojektiga võrreldes vastavalt - 1,9 miljardit eurot ja - 1,6 miljardit eurot), st rubriikides, mille alla on koondatud suurem osa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks vajalikest programmidest ja algatustest; hoiatab, et selline käitumine seab ohtu varem võetud kohustuste täitmise ja sellega seoses ühiselt kokku lepitud ELi prioriteetide saavutamise;

| 10. | rõhutab, et need kärped on täielikult vastuolus Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juuni kohtumise järeldustega, kus ELi eelarvet käsitleti kui kogu Euroopa majanduskasvu ja töökohtade loomise katalüsaatorit, ning otsusega koondada vahendeid, sh 55 miljardit eurot struktuurifondide raha, majanduskasvu soodustavatele meetmetele; on seisukohal, et kuna see otsus on tehtud ELi kõrgeimal poliitilisel tasandil, peab sellega 2013. aastal kaasnema seda prioriteeti toetavate programmide ja meetmete piisav maksete tase; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et need kärped on täielikult vastuolus Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juuni kohtumise järeldustega, kus ELi eelarvet käsitleti kui kogu Euroopa majanduskasvu ja töökohtade loomise katalüsaatorit, ning otsusega koondada vahendeid, sh 55 miljardit eurot struktuurifondide raha, majanduskasvu soodustavatele meetmetele; on seisukohal, et kuna see otsus on tehtud ELi kõrgeimal poliitilisel tasandil, peab sellega 2013. aastal kaasnema seda prioriteeti toetavate programmide ja meetmete piisav maksete tase;

| 11. | ei nõustu nõukogu väitega, nagu puudutaks need kärped alarakendatud või vähetulemuslikke programme, sest kärped puudutavad ka programme, mille täitmismäär on olnud ülikõrge (nt alamrubriiki 1a kuuluvad elukestva õppe programm ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning alamrubriiki 1b kuuluv konkurentsi ja tööhõive eesmärk), kuid need ei puuduta valdkondi, kus esineb alatäitmist; juhib tähelepanu, et selliste kriteeriumide puhul eiratakse täielikult ELi poliitika, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika meetmete mitmeaastast kestust, mis tähendab seda, et tavaliselt suureneb maksete vajadus enne vastava mitmeaastase finantsraamistiku lõppu; |
| --- | --- |

11.

ei nõustu nõukogu väitega, nagu puudutaks need kärped alarakendatud või vähetulemuslikke programme, sest kärped puudutavad ka programme, mille täitmismäär on olnud ülikõrge (nt alamrubriiki 1a kuuluvad elukestva õppe programm ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning alamrubriiki 1b kuuluv konkurentsi ja tööhõive eesmärk), kuid need ei puuduta valdkondi, kus esineb alatäitmist; juhib tähelepanu, et selliste kriteeriumide puhul eiratakse täielikult ELi poliitika, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika meetmete mitmeaastast kestust, mis tähendab seda, et tavaliselt suureneb maksete vajadus enne vastava mitmeaastase finantsraamistiku lõppu;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et on loogiline, et maksete järsk vähendamine võrreldes nõukogu võetud kohustustega suurendaks täitmata kulukohustuste summat aasta lõpus veelgi, sest kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute vaheline erinevus suureneks 4,1 miljardi euro võrra, arvestades eelkõige seda, et suurema osa täitmata kulukohustustest moodustavad ühtekuuluvuspoliitika assigneeringud (65,6 %) ning teadus- ja arendustegevusega seotud assigneeringud (10,5 %), mis on kaks kärbete tõttu kõige enam kannatavat valdkonda; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et on loogiline, et maksete järsk vähendamine võrreldes nõukogu võetud kohustustega suurendaks täitmata kulukohustuste summat aasta lõpus veelgi, sest kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute vaheline erinevus suureneks 4,1 miljardi euro võrra, arvestades eelkõige seda, et suurema osa täitmata kulukohustustest moodustavad ühtekuuluvuspoliitika assigneeringud (65,6 %) ning teadus- ja arendustegevusega seotud assigneeringud (10,5 %), mis on kaks kärbete tõttu kõige enam kannatavat valdkonda;

| 13. | kahtleb andmete põhjal, mille komisjon esitas 26. septembril 2012. aastal toimunud institutsioonidevahelisel maksetealasel kohtumisel, kas eelarveprojektis kavandatud maksete 6,8 % suurendamine tagab - kui 2012. aastal maksevajaduse katmiseks paranduseelarvet vastu ei võeta - piisava summa, millest hüvitada maksetaotlusi, mis liikmesriikides eri rubriikides ja eelkõige alamrubriikides 1a ja 1b eeldatavasti esitatakse; ei nõustu seetõttu mingil juhul maksete assigneeringute taset eelarveprojektiga võrreldes vähendama; |
| --- | --- |

13.

kahtleb andmete põhjal, mille komisjon esitas 26. septembril 2012. aastal toimunud institutsioonidevahelisel maksetealasel kohtumisel, kas eelarveprojektis kavandatud maksete 6,8 % suurendamine tagab - kui 2012. aastal maksevajaduse katmiseks paranduseelarvet vastu ei võeta - piisava summa, millest hüvitada maksetaotlusi, mis liikmesriikides eri rubriikides ja eelkõige alamrubriikides 1a ja 1b eeldatavasti esitatakse; ei nõustu seetõttu mingil juhul maksete assigneeringute taset eelarveprojektiga võrreldes vähendama;

| 14. | ei pea maksete kohta tehtud avaldust, mille nõukogu oma lugemisel tegi, viimaste aastate kogemustele tuginedes piisavaks tagatiseks selle kohta, et kõigis rubriikides tagatakse piisav maksete tase; on seetõttu seisukohal, et kõik kärped, mida nõukogu maksetes tegi, tuleb kõikides rubriikides tühistada ja maksed taastada eelarveprojekti tasemel ning kõikides rubriikides, eelkõige alamrubriigis 1a ja rubriigis 4 tuleb teatavate kõrge täitmismääraga eelarveridade assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada, et katta vastavate programmidega seotud tegelikud vajadused, mille komisjon on kindlaks teinud; |
| --- | --- |

14.

ei pea maksete kohta tehtud avaldust, mille nõukogu oma lugemisel tegi, viimaste aastate kogemustele tuginedes piisavaks tagatiseks selle kohta, et kõigis rubriikides tagatakse piisav maksete tase; on seetõttu seisukohal, et kõik kärped, mida nõukogu maksetes tegi, tuleb kõikides rubriikides tühistada ja maksed taastada eelarveprojekti tasemel ning kõikides rubriikides, eelkõige alamrubriigis 1a ja rubriigis 4 tuleb teatavate kõrge täitmismääraga eelarveridade assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada, et katta vastavate programmidega seotud tegelikud vajadused, mille komisjon on kindlaks teinud;

| 15. | annab oma delegatsioonile 2013. aasta eelarve lepitusmenetluses volituse mitte nõustuda nii paranduseelarve nr 6/2012 kui ka 2013. aasta eelarve puhul ühegi maksete tasemega, mis ei kata täielikult 2012. ja 2013. aasta maksete vajadusi, nagu komisjon on need prognoosinud; |
| --- | --- |

15.

annab oma delegatsioonile 2013. aasta eelarve lepitusmenetluses volituse mitte nõustuda nii paranduseelarve nr 6/2012 kui ka 2013. aasta eelarve puhul ühegi maksete tasemega, mis ei kata täielikult 2012. ja 2013. aasta maksete vajadusi, nagu komisjon on need prognoosinud;

| 16. | palub liikmesriikidel tagada, et nende poolt komisjonile saadetavad eelarvestused, mille põhjal komisjon koostab ettepaneku maksete kohta, oleks igas liikmesriigis asjakohasel poliitilisel tasandil kontrollitud ja kinnitatud; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel tagada, et nende poolt komisjonile saadetavad eelarvestused, mille põhjal komisjon koostab ettepaneku maksete kohta, oleks igas liikmesriigis asjakohasel poliitilisel tasandil kontrollitud ja kinnitatud;

| 17. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu tegi kulukohustustes võrreldes finantsplaneeringuga - mis on koostatud parlamendiga programmitöö perioodi alguses ühiselt vastu võetud otsuse alusel - suuri (kokku 2,15 miljardi euro suuruses summas) kärpeid ja eiras täielikult parlamendi prioriteete, mida käsitleti kolmepoolseks kohtumiseks antud parlamendi volituses; tuletab meelde, et parlamendi lugemisel lähtutakse just neist, nimetatud volitusest tulenevatest prioriteetidest; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu tegi kulukohustustes võrreldes finantsplaneeringuga - mis on koostatud parlamendiga programmitöö perioodi alguses ühiselt vastu võetud otsuse alusel - suuri (kokku 2,15 miljardi euro suuruses summas) kärpeid ja eiras täielikult parlamendi prioriteete, mida käsitleti kolmepoolseks kohtumiseks antud parlamendi volituses; tuletab meelde, et parlamendi lugemisel lähtutakse just neist, nimetatud volitusest tulenevatest prioriteetidest;

| 18. | rõhutab, et kriisi lahendamiseks tuleb Euroopa tasandi meetmeid võtta rohkem ja mitte vähem, et taastada investeeringud, suurendada töökohtade loomist ja aidata taastada usaldus majanduse vastu; on juba teinud kriitikat selle kohta, et komisjoni poolt vastu võetud eelarveprojektis on kulukohustused külmutatud – mida on rõhutatud eespool nimetatud kolmepoolseks kohtumiseks antud volitust käsitlevas 4. juuli 2012. aasta resolutsioonis –, ning ei saa seetõttu nõustuda nõukogu otsusega neid veelgi rohkem vähendada, nii et suurenemine oleks 2012. aasta eelarvega võrreldes ainult 1,27 %; tuletab meelde, et kulukohustustes kajastuvad ELi poliitilised prioriteedid ning nende määramisel tuleb arvesse võtta pikaajalist perspektiivi, kus majanduslangus võib möödas olla; kavatseb mõnede üksikute, strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisega otseselt seotud ja parlamendi tavapäraste prioriteetidega kooskõlas olevate eelarveridade kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kriisi lahendamiseks tuleb Euroopa tasandi meetmeid võtta rohkem ja mitte vähem, et taastada investeeringud, suurendada töökohtade loomist ja aidata taastada usaldus majanduse vastu; on juba teinud kriitikat selle kohta, et komisjoni poolt vastu võetud eelarveprojektis on kulukohustused külmutatud – mida on rõhutatud eespool nimetatud kolmepoolseks kohtumiseks antud volitust käsitlevas 4. juuli 2012. aasta resolutsioonis –, ning ei saa seetõttu nõustuda nõukogu otsusega neid veelgi rohkem vähendada, nii et suurenemine oleks 2012. aasta eelarvega võrreldes ainult 1,27 %; tuletab meelde, et kulukohustustes kajastuvad ELi poliitilised prioriteedid ning nende määramisel tuleb arvesse võtta pikaajalist perspektiivi, kus majanduslangus võib möödas olla; kavatseb mõnede üksikute, strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisega otseselt seotud ja parlamendi tavapäraste prioriteetidega kooskõlas olevate eelarveridade kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada;

| 19. | määrab seetõttu 2013. aasta kulukohustuste assigneeringute üldiseks mahuks 151,15184 miljardit eurot ja maksete assigneeringute üldiseks mahuks 137,89815 miljardit eurot; |
| --- | --- |

19.

määrab seetõttu 2013. aasta kulukohustuste assigneeringute üldiseks mahuks 151,15184 miljardit eurot ja maksete assigneeringute üldiseks mahuks 137,89815 miljardit eurot;

Alamrubriik 1a

| 20. | taunib, et kuigi see alamrubriik on strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks kõige olulisem rubriik, moodustavad alamrubriigis 1a tehtud kärped peaaegu kõik sellest summast, mille võrra nõukogu rubriigi 1 kulukohustuste assigneeringuid kärpis (eelarveprojektiga võrreldes - 2,9 %) ning selle alamrubriigi maksetes tehtud kärbe on kõige suurem (eelarveprojektiga võrreldes - 1,9 miljardit eurot ehk - 14 %); on otsustanud peaaegu kõik nõukogu kärped tühistada ja suurendada eelarveprojektiga võrreldes ainult nende teatavate eelarveridade kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mis on otseselt seotud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega ning mille täitmismäär on kõrge ja mille assigneeringuid on suudetud hästi ära kasutada; |
| --- | --- |

20.

taunib, et kuigi see alamrubriik on strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks kõige olulisem rubriik, moodustavad alamrubriigis 1a tehtud kärped peaaegu kõik sellest summast, mille võrra nõukogu rubriigi 1 kulukohustuste assigneeringuid kärpis (eelarveprojektiga võrreldes - 2,9 %) ning selle alamrubriigi maksetes tehtud kärbe on kõige suurem (eelarveprojektiga võrreldes - 1,9 miljardit eurot ehk - 14 %); on otsustanud peaaegu kõik nõukogu kärped tühistada ja suurendada eelarveprojektiga võrreldes ainult nende teatavate eelarveridade kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mis on otseselt seotud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega ning mille täitmismäär on kõrge ja mille assigneeringuid on suudetud hästi ära kasutada;

| 21. | peab sügavalt kahetsusväärseks, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi programmide assigneeringute suurendamise asemel otsustas nõukogu kärpida komisjoni ettepanekut kõnealuste eelarveridade osas, mis on selgelt vastuolus Euroopa Ülemkogu hiljutise otsusega sõlmida majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe, millega toetatakse muu hulgas teadus-, arendus- ja uuendustegevust ning tööhõivet; rõhutab, et need programmid on väga hästi toiminud ja komisjoni andmeil toimub nende täitmine 2012. aastal eelmisest aastast kiiremas tempos; |
| --- | --- |

21.

peab sügavalt kahetsusväärseks, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi programmide assigneeringute suurendamise asemel otsustas nõukogu kärpida komisjoni ettepanekut kõnealuste eelarveridade osas, mis on selgelt vastuolus Euroopa Ülemkogu hiljutise otsusega sõlmida majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepe, millega toetatakse muu hulgas teadus-, arendus- ja uuendustegevust ning tööhõivet; rõhutab, et need programmid on väga hästi toiminud ja komisjoni andmeil toimub nende täitmine 2012. aastal eelmisest aastast kiiremas tempos;

| 22. | on seisukohal, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on üks olulisemaid vahendeid strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks ja kasulik vahend, mille abil muuta rahastamisvõimaluste kasutamine eelkõige uuendusmeelsete VKEde jaoks lihtsamaks; on seetõttu otsustanud suurendada konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluvate ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi ning programmi „Arukas energeetika – Euroopa” kulukohustuste ja maksete assigneeringuid ning VKEde-poolset suurenevat nõudlust arvestades suurendada ka selle programmi alla kuuluvate rahastamisvahendite kulukohustuste ja maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on üks olulisemaid vahendeid strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks ja kasulik vahend, mille abil muuta rahastamisvõimaluste kasutamine eelkõige uuendusmeelsete VKEde jaoks lihtsamaks; on seetõttu otsustanud suurendada konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluvate ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi ning programmi „Arukas energeetika – Euroopa” kulukohustuste ja maksete assigneeringuid ning VKEde-poolset suurenevat nõudlust arvestades suurendada ka selle programmi alla kuuluvate rahastamisvahendite kulukohustuste ja maksete assigneeringuid;

| 23. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku katta ITERi lisakulud tulemuspõhistest säästudest, mis on pärit peamiselt ühisettevõtetest ning teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi halduskuludest; tuletab meelde ELi rahastatavate teadusuuringute lisandväärtust ja nende olulist rolli strateegia „Euroopa 2020” majanduskasvu-, konkurentsi- ja tööhõiveeesmärkide saavutamisel; on seetõttu vastavalt 2011. aasta detsembris vastu võetud institutsioonidevahelisele avaldusele otsustanud assigneeringute vähendamist osaliselt kompenseerida, seades seitsmenda raamprogrammi kulukohustused teatavatel tegevusassigneeringute ridadel, mis toetavad otseselt strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, mille täitmismäär on olnud väga suur ja mille vahendeid on suudetud hästi ära kasutada, eelarveprojektis ettenähtust suuremaks; soovitab katta osalise hüvitamise vahenditest, mis on olemasolevast varust suuremad, võttes paindlikkusinstrumendi raames kasutusele 50 miljonit eurot; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku katta ITERi lisakulud tulemuspõhistest säästudest, mis on pärit peamiselt ühisettevõtetest ning teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi halduskuludest; tuletab meelde ELi rahastatavate teadusuuringute lisandväärtust ja nende olulist rolli strateegia „Euroopa 2020” majanduskasvu-, konkurentsi- ja tööhõiveeesmärkide saavutamisel; on seetõttu vastavalt 2011. aasta detsembris vastu võetud institutsioonidevahelisele avaldusele otsustanud assigneeringute vähendamist osaliselt kompenseerida, seades seitsmenda raamprogrammi kulukohustused teatavatel tegevusassigneeringute ridadel, mis toetavad otseselt strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, mille täitmismäär on olnud väga suur ja mille vahendeid on suudetud hästi ära kasutada, eelarveprojektis ettenähtust suuremaks; soovitab katta osalise hüvitamise vahenditest, mis on olemasolevast varust suuremad, võttes paindlikkusinstrumendi raames kasutusele 50 miljonit eurot;

| 24. | rõhutab elukestva õppe programmi ja programmi Erasmus Mundus suurt lisandväärtust, sest need programmid annavad väikestest rahastamispakettidest hoolimata palju kasu, pidades silmas nende tulemuslikku elluviimist ja kodanikele liidust positiivse kuvandi loomist; vastavalt seisukohale, mis parlamendil on viimaste eelarvemenetluste käigus olnud, on otsustanud nii nende programmide kulukohustuste assigneeringuid kui ka maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada, sest nende programmide vahendeid on hästi ära kasutatud; |
| --- | --- |

24.

rõhutab elukestva õppe programmi ja programmi Erasmus Mundus suurt lisandväärtust, sest need programmid annavad väikestest rahastamispakettidest hoolimata palju kasu, pidades silmas nende tulemuslikku elluviimist ja kodanikele liidust positiivse kuvandi loomist; vastavalt seisukohale, mis parlamendil on viimaste eelarvemenetluste käigus olnud, on otsustanud nii nende programmide kulukohustuste assigneeringuid kui ka maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada, sest nende programmide vahendeid on hästi ära kasutatud;

| 25. | taunib nõukogu tehtud kärpeid maksetes (- 23 miljonit eurot võrreldes eelarveprojektiga), mis mõjutavad rahalist toetust üleeuroopalise transpordivõrguga seotud ühishuviprojektidele; rõhutab, et Euroopa lisandväärtust pakkuvatesse infrastruktuuridesse tehtavate investeeringute tõttu on see programm oluline kogu ELi konkurentsivõime suurendamiseks ja aitab otseselt kaasa majanduskasvule ja tööhõivele; rõhutab, et programmi elluviimine kulgeb edukalt ning et 2013. aasta on olulise tähtsusega, kuna selle jooksul valmistutakse ette Euroopa ühendamise rahastu käivitamiseks; on seetõttu otsustanud säilitada kulukohustused ja maksed eelarveprojektis kavandatud tasemel; |
| --- | --- |

25.

taunib nõukogu tehtud kärpeid maksetes (- 23 miljonit eurot võrreldes eelarveprojektiga), mis mõjutavad rahalist toetust üleeuroopalise transpordivõrguga seotud ühishuviprojektidele; rõhutab, et Euroopa lisandväärtust pakkuvatesse infrastruktuuridesse tehtavate investeeringute tõttu on see programm oluline kogu ELi konkurentsivõime suurendamiseks ja aitab otseselt kaasa majanduskasvule ja tööhõivele; rõhutab, et programmi elluviimine kulgeb edukalt ning et 2013. aasta on olulise tähtsusega, kuna selle jooksul valmistutakse ette Euroopa ühendamise rahastu käivitamiseks; on seetõttu otsustanud säilitada kulukohustused ja maksed eelarveprojektis kavandatud tasemel;

| 26. | otsustab taastada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) maksed eelarveprojektis kavandatud tasemel; rõhutab tõsiasja, et maksete assigneeringute taastamine väldib ümberpaigutamisi teistelt eelarveridadelt ning et assigneeritud summa kujutab endast EGFi poolt aasta esimeste kuudega ära kulutatud miinimumsummat; |
| --- | --- |

26.

otsustab taastada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) maksed eelarveprojektis kavandatud tasemel; rõhutab tõsiasja, et maksete assigneeringute taastamine väldib ümberpaigutamisi teistelt eelarveridadelt ning et assigneeritud summa kujutab endast EGFi poolt aasta esimeste kuudega ära kulutatud miinimumsummat;

Alamrubriik 1b

| 27. | taunib eriti nõukogu tehtud suurt kärbet maksetes (eelarveprojektiga võrreldes - 1,6 miljardit eurot ehk - 3,3 %), mis mõjutavad piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärki (- 12,9 %), Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (- 18,7 %) ja Ühtekuuluvusfondi (- 4,7 %) ning vastuvõtmise korral takistaks need kindlasti projektide korrektset elluviimist programmitöö perioodi viimasel aastal, millel oleks tõsised tagajärjed eriti nende liikmesriikide jaoks, mille sotsiaalne, majanduslik ja finantsolukord on juba pingeline, suurendades sellega märkimisväärselt täitmata kulukohustusi; märgib, et lähenemiseesmärk on aga peaaegu samaks jäetud; |
| --- | --- |

27.

taunib eriti nõukogu tehtud suurt kärbet maksetes (eelarveprojektiga võrreldes - 1,6 miljardit eurot ehk - 3,3 %), mis mõjutavad piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärki (- 12,9 %), Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (- 18,7 %) ja Ühtekuuluvusfondi (- 4,7 %) ning vastuvõtmise korral takistaks need kindlasti projektide korrektset elluviimist programmitöö perioodi viimasel aastal, millel oleks tõsised tagajärjed eriti nende liikmesriikide jaoks, mille sotsiaalne, majanduslik ja finantsolukord on juba pingeline, suurendades sellega märkimisväärselt täitmata kulukohustusi; märgib, et lähenemiseesmärk on aga peaaegu samaks jäetud;

| 28. | tuletab meelde, et eelarveprojektis on selle alamrubriigi jaoks ette nähtud maksete tase kõrge (+ 8,1 %) varem võetud kulukohustuste tõttu, mis tuleb struktuurifondide loomuliku töötsükli kohaselt programmitöö perioodi lõpuks täita; rõhutab, et kui nõukogu oleks viimastel ELi eelarvemenetlustel selle alamrubriigi tegelikku maksete vajadusse realistlikumat suhtunud, oleks makseid võimalik suurendada palju väiksemal määral; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et eelarveprojektis on selle alamrubriigi jaoks ette nähtud maksete tase kõrge (+ 8,1 %) varem võetud kulukohustuste tõttu, mis tuleb struktuurifondide loomuliku töötsükli kohaselt programmitöö perioodi lõpuks täita; rõhutab, et kui nõukogu oleks viimastel ELi eelarvemenetlustel selle alamrubriigi tegelikku maksete vajadusse realistlikumat suhtunud, oleks makseid võimalik suurendada palju väiksemal määral;

| 29. | tuletab meelde kahtlusi, mida parlament väljendas kolmepoolseks kohtumiseks antud volituses selles suhtes, kas eelarveprojektis ette nähtud maksete maht on piisav kõigi oodatavate maksenõuete hüvitamiseks, kui sel aastal paranduseelarvet vastu ei võeta; rõhutab, et komisjoni ettepanek põhineb eeldusel, et kõigi 2012. aastale eelnevate aastate maksete vajadus on kaetud; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde kahtlusi, mida parlament väljendas kolmepoolseks kohtumiseks antud volituses selles suhtes, kas eelarveprojektis ette nähtud maksete maht on piisav kõigi oodatavate maksenõuete hüvitamiseks, kui sel aastal paranduseelarvet vastu ei võeta; rõhutab, et komisjoni ettepanek põhineb eeldusel, et kõigi 2012. aastale eelnevate aastate maksete vajadus on kaetud;

| 30. | ei nõustu kärbetega, mida nõukogu alamrubriigis 1b tegi, sest need tekitaksid kardetavast veelgi suurema maksete puudujäägi ja pärsiksid juba kulutatud vahendite hüvitamist toetust saavatele liikmesriikidele ja piirkondadele, millel oleks tõsised tagajärjed eriti nende liikmesriikide jaoks, mille sotsiaalne, majanduslik ja finantsolukord on juba pingeline; juhib veel kord tähelepanu sellele, et selle alamrubriigi täitmata kulukohustused moodustavad kaks kolmandikku kõigist täitmata kulukohustustest ning 2013. aasta maksete taseme alandamisel lisanduks ka järgmise aasta lõpus suur summa uusi täitmata kulukohustusi; palub komisjonil seetõttu esitada analüüs täitmata kulukohustuste olukorra kohta ja mõistlik strateegia selle kohta, kuidas oleks võimalik täitmata kulukohustuste taset vähendada; kutsub komisjoni üles esitama parlamendile igakuiselt teavet saadetud hüvitamistaotluste jagunemise kohta liikmesriikide ja fondide kaupa; |
| --- | --- |

30.

ei nõustu kärbetega, mida nõukogu alamrubriigis 1b tegi, sest need tekitaksid kardetavast veelgi suurema maksete puudujäägi ja pärsiksid juba kulutatud vahendite hüvitamist toetust saavatele liikmesriikidele ja piirkondadele, millel oleks tõsised tagajärjed eriti nende liikmesriikide jaoks, mille sotsiaalne, majanduslik ja finantsolukord on juba pingeline; juhib veel kord tähelepanu sellele, et selle alamrubriigi täitmata kulukohustused moodustavad kaks kolmandikku kõigist täitmata kulukohustustest ning 2013. aasta maksete taseme alandamisel lisanduks ka järgmise aasta lõpus suur summa uusi täitmata kulukohustusi; palub komisjonil seetõttu esitada analüüs täitmata kulukohustuste olukorra kohta ja mõistlik strateegia selle kohta, kuidas oleks võimalik täitmata kulukohustuste taset vähendada; kutsub komisjoni üles esitama parlamendile igakuiselt teavet saadetud hüvitamistaotluste jagunemise kohta liikmesriikide ja fondide kaupa;

| 31. | on seisukohal, et nõukogu avaldust, milles komisjonil palutakse esitada paranduseelarve projekt, kui alamrubriigi 1b maksetest ei piisa, ei saa pidada piisavaks tagatiseks selle kohta, et 2013. aastaks tagatakse piisav maksete tase, sest nõukogu on selliseid lubadusi kahel viimasel aastal juba andnud ja need täitmata jätnud; palub nõukogu eesistujariigil teha avalik pöördumine ning selgitada lahknevust nõukogu makseid puudutava lugemise ja liikmesriikide tegelike vajaduste vahel, mida on väljendatud nende eelarvestustes; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et nõukogu avaldust, milles komisjonil palutakse esitada paranduseelarve projekt, kui alamrubriigi 1b maksetest ei piisa, ei saa pidada piisavaks tagatiseks selle kohta, et 2013. aastaks tagatakse piisav maksete tase, sest nõukogu on selliseid lubadusi kahel viimasel aastal juba andnud ja need täitmata jätnud; palub nõukogu eesistujariigil teha avalik pöördumine ning selgitada lahknevust nõukogu makseid puudutava lugemise ja liikmesriikide tegelike vajaduste vahel, mida on väljendatud nende eelarvestustes;

| 32. | on seetõttu otsustanud kõigil selle alamrubriigi eelarveridadel, kus nõukogu kärpeid tegi, kulukohustused ja maksed taastada ning Läänemere strateegia tehnilise abi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada; |
| --- | --- |

32.

on seetõttu otsustanud kõigil selle alamrubriigi eelarveridadel, kus nõukogu kärpeid tegi, kulukohustused ja maksed taastada ning Läänemere strateegia tehnilise abi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes suurendada;

| 33. | nõuab tungivalt, et nõukogu kiidaks heaks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 6/2012, mille eesmärk on hüvitada sel aastal tekkinud maksete assigneeringute puudujääki ning vältida programmitöö perioodi lõpus pooleliolevate projektide elluviimise peatamist; annab nõukoguga peetavateks läbirääkimisteks loodud delegatsioonile volituse - juhul, kui nõukogu ei ole valmis paranduseelarve projekti täielikult heaks kiitma - suurendada maksete assigneeringuid summa võrra, mille nõukogu tagasi lükkab, ning jagada see proportsionaalselt kõigi alamrubriigi 1b tegevuskulude eelarveridade vahel; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et nõukogu kiidaks heaks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 6/2012, mille eesmärk on hüvitada sel aastal tekkinud maksete assigneeringute puudujääki ning vältida programmitöö perioodi lõpus pooleliolevate projektide elluviimise peatamist; annab nõukoguga peetavateks läbirääkimisteks loodud delegatsioonile volituse - juhul, kui nõukogu ei ole valmis paranduseelarve projekti täielikult heaks kiitma - suurendada maksete assigneeringuid summa võrra, mille nõukogu tagasi lükkab, ning jagada see proportsionaalselt kõigi alamrubriigi 1b tegevuskulude eelarveridade vahel;

Rubriik 2

| 34. | on seisukohal, et komisjoni hinnangud eelarvevajaduse kohta on nõukogu prognoosidest realistlikumad, seda eelkõige tulevasi makseid arvestades; seetõttu tühistab selles rubriigis nõukogu poolt tehtud kärped ja taastab assigneeringud 60,30751 miljardi euro suuruses summas, mis on 0,6 % suurem kui 2012. aasta eelarves; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et komisjoni hinnangud eelarvevajaduse kohta on nõukogu prognoosidest realistlikumad, seda eelkõige tulevasi makseid arvestades; seetõttu tühistab selles rubriigis nõukogu poolt tehtud kärped ja taastab assigneeringud 60,30751 miljardi euro suuruses summas, mis on 0,6 % suurem kui 2012. aasta eelarves;

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta oktoobris esitatava traditsioonilise põllumajandust käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuga viiakse praegune eelarvestus tegelike vajaduste täpsema hinnanguga paremini kooskõlla; juhib tähelepanu 2013. aastal kasutada olevate sihtotstarbeliste tulude lõplikule mahule (nõuetekohasuse kontroll, eeskirjade eiramine ja piimamaks), mis lõppkokkuvõttes määrab 2013. aasta eelarves vastuvõetavate uute assigneeringute mahu; peab praegust varu (981,5 miljonit eurot) ettenägematute asjaolude puudumisel kõnealuse rubriigi vajaduste täitmiseks piisavaks; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu sellele, et 2012. aasta oktoobris esitatava traditsioonilise põllumajandust käsitleva kirjaliku muutmisettepanekuga viiakse praegune eelarvestus tegelike vajaduste täpsema hinnanguga paremini kooskõlla; juhib tähelepanu 2013. aastal kasutada olevate sihtotstarbeliste tulude lõplikule mahule (nõuetekohasuse kontroll, eeskirjade eiramine ja piimamaks), mis lõppkokkuvõttes määrab 2013. aasta eelarves vastuvõetavate uute assigneeringute mahu; peab praegust varu (981,5 miljonit eurot) ettenägematute asjaolude puudumisel kõnealuse rubriigi vajaduste täitmiseks piisavaks;

| 36. | kutsub komisjoni üles rohkem pingutama, et määrata selles rubriigis selgeks prioriteediks säästva põllumajandusliku tootmise süsteemid, millega säilitatakse bioloogiline mitmekesisus, kaitstakse veevarusid ja mulla viljakust ning arvestatakse loomade heaoluga ning toetatakse tööhõivet; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles rohkem pingutama, et määrata selles rubriigis selgeks prioriteediks säästva põllumajandusliku tootmise süsteemid, millega säilitatakse bioloogiline mitmekesisus, kaitstakse veevarusid ja mulla viljakust ning arvestatakse loomade heaoluga ning toetatakse tööhõivet;

| 37. | lükkab nn negatiivsete kulude rea (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) suurendamise tagasi, kuna see tundub olevat rubriigi 2 assigneeringutega võrreldes kunstlikult suur, ning taastab osaliselt komisjoni ettepaneku, mis on realistlikum; |
| --- | --- |

37.

lükkab nn negatiivsete kulude rea (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) suurendamise tagasi, kuna see tundub olevat rubriigi 2 assigneeringutega võrreldes kunstlikult suur, ning taastab osaliselt komisjoni ettepaneku, mis on realistlikum;

| 38. | kinnitab, et püüab leida lahendusi puuvilja- ja köögiviljasektori kriisi ennetamiseks ja lahendamiseks ning toetab seetõttu eeltunnustatud tootjate rühmade puhul piisavat taset; pooldab tootjate organisatsioonide rakendusfondide kriisifondi makstava liidupoolse sissemakse piisavat suurendamist; |
| --- | --- |

38.

kinnitab, et püüab leida lahendusi puuvilja- ja köögiviljasektori kriisi ennetamiseks ja lahendamiseks ning toetab seetõttu eeltunnustatud tootjate rühmade puhul piisavat taset; pooldab tootjate organisatsioonide rakendusfondide kriisifondi makstava liidupoolse sissemakse piisavat suurendamist;

| 39. | näeb ette koolipiima programmi ulatuslikuma toetamise ja koolidele puuvilja jagamise programmi jätkuva toetamise; |
| --- | --- |

39.

näeb ette koolipiima programmi ulatuslikuma toetamise ja koolidele puuvilja jagamise programmi jätkuva toetamise;

| 40. | säilitab eelarveeraldised, mis on mõeldud ELis enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks, millega toetatakse liidus 18 miljonit alatoitumise all kannatavat inimest; tunneb heameelt komisjoni pingutuste üle leida programmi jätkamiseks 2013. aastal poliitiline ja õiguslik lahendus; loodab, et leitakse lahendus, mis võimaldab jätkata programmi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul; |
| --- | --- |

40.

säilitab eelarveeraldised, mis on mõeldud ELis enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks, millega toetatakse liidus 18 miljonit alatoitumise all kannatavat inimest; tunneb heameelt komisjoni pingutuste üle leida programmi jätkamiseks 2013. aastal poliitiline ja õiguslik lahendus; loodab, et leitakse lahendus, mis võimaldab jätkata programmi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jooksul;

| 41. | toetab teatavate eksporditoetuste eelarveridade järsku ja teatavatel juhtudel isegi nullini vähendamist, sest see vahend on poliitiliselt vastuoluline ja mõnede toodete puhul ei ole seda kasutatud sellises mahus nagu 2012. aasta eelarves ette nähtud; märgib, et teatavatele eksporditoetuse eelarveridadele on antud negatiivse prioriteedi staatus; on otsustanud hoolikalt kaaluda, millises ulatuses tuleks neid eelarveridu vähendada, et vahendit oleks võimalik vajaduse korral siiski kasutada vastavalt eksporditoetusi käsitlevale kehtivale korrale; |
| --- | --- |

41.

toetab teatavate eksporditoetuste eelarveridade järsku ja teatavatel juhtudel isegi nullini vähendamist, sest see vahend on poliitiliselt vastuoluline ja mõnede toodete puhul ei ole seda kasutatud sellises mahus nagu 2012. aasta eelarves ette nähtud; märgib, et teatavatele eksporditoetuse eelarveridadele on antud negatiivse prioriteedi staatus; on otsustanud hoolikalt kaaluda, millises ulatuses tuleks neid eelarveridu vähendada, et vahendit oleks võimalik vajaduse korral siiski kasutada vastavalt eksporditoetusi käsitlevale kehtivale korrale;

| 42. | näeb ette samaväärses mahus jätkuva toetuse programmile LIFE+, millega antakse selge prioriteet keskkonna- ja kliimameetmete projektidele, toetades jätkusuutliku ja ressursitõhusama majanduse arendamist ning ökosüsteemide kaitset, säilitamist ja taastamist; tuletab veel kord meelde, et keskkonnaprobleemid ja nende lahendused ei sõltu riigipiiridest, mistõttu on selle küsimusega tegelemine ELi tasandil iseenesestmõistetav; kutsub sellega seoses liikmesriike üles ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist oluliselt parandama; |
| --- | --- |

42.

näeb ette samaväärses mahus jätkuva toetuse programmile LIFE+, millega antakse selge prioriteet keskkonna- ja kliimameetmete projektidele, toetades jätkusuutliku ja ressursitõhusama majanduse arendamist ning ökosüsteemide kaitset, säilitamist ja taastamist; tuletab veel kord meelde, et keskkonnaprobleemid ja nende lahendused ei sõltu riigipiiridest, mistõttu on selle küsimusega tegelemine ELi tasandil iseenesestmõistetav; kutsub sellega seoses liikmesriike üles ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist oluliselt parandama;

| 43. | toonitab, et ühine kalanduspoliitika on ELi jaoks jätkuvalt tähtis poliitiline prioriteet ja poliitika eelseisvat reformimist silmas pidades säilitab selle assigneeringud eelarveprojektis kavandatud tasemel; on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitikat ei tohiks rahastada muude kalandusmeetmete ega rubriigi 2 programmide arvelt; peab kalavarude tõhusat majandamist kalavarude säilitamisel ja ülepüügi takistamisel võtmeküsimuseks; |
| --- | --- |

43.

toonitab, et ühine kalanduspoliitika on ELi jaoks jätkuvalt tähtis poliitiline prioriteet ja poliitika eelseisvat reformimist silmas pidades säilitab selle assigneeringud eelarveprojektis kavandatud tasemel; on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitikat ei tohiks rahastada muude kalandusmeetmete ega rubriigi 2 programmide arvelt; peab kalavarude tõhusat majandamist kalavarude säilitamisel ja ülepüügi takistamisel võtmeküsimuseks;

Alamrubriik 3a

| 44. | märgib, et nõukogu on kulukohustuste assigneeringuid kärpinud 2013. aasta eelarveprojektiga võrreldes 15 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 51 miljoni euro võrra; märgib, et need summad on seega 1,07 % eelarveprojektist ja 15,5 % komisjoni koostatud algsest finantsplaneeringust väiksemad; |
| --- | --- |

44.

märgib, et nõukogu on kulukohustuste assigneeringuid kärpinud 2013. aasta eelarveprojektiga võrreldes 15 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 51 miljoni euro võrra; märgib, et need summad on seega 1,07 % eelarveprojektist ja 15,5 % komisjoni koostatud algsest finantsplaneeringust väiksemad;

| 45. | ei nõustu kärbetega, mida nõukogu tegi järgmiste valdkondade maksete assigneeringutes: Euroopa Tagasipöördumisfond (- 18 miljonit eurot), Euroopa Pagulasfond (- 1,8 miljonit eurot), Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond (- 3,2 miljonit eurot) ning põhiõigused ja kodakondsus (- 1 miljonit eurot); on otsustanud seetõttu taastada vastavate eelarveridade assigneeringud eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

45.

ei nõustu kärbetega, mida nõukogu tegi järgmiste valdkondade maksete assigneeringutes: Euroopa Tagasipöördumisfond (- 18 miljonit eurot), Euroopa Pagulasfond (- 1,8 miljonit eurot), Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond (- 3,2 miljonit eurot) ning põhiõigused ja kodakondsus (- 1 miljonit eurot); on otsustanud seetõttu taastada vastavate eelarveridade assigneeringud eelarveprojekti tasemel;

| 46. | ei kiida heaks nõukogu ühepoolset otsust muuta Schengeni hindamismehhanismi ettepaneku õiguslikku alust ning kohaldada seadusandliku tavamenetluse asemel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 70; toetab esimeeste konverentsi otsust peatada nõukoguga 2013. aasta eelarve vallas sisejulgeoleku küsimustes koostöö tegemine; kinnitab seetõttu oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni seisukohta, et sisejulgeolekut puudutavad jaotise 18 teatavate eelarveridade (kulukohustuste ja maksete) assigneeringud tuleks reservi paigutada ja hoida neid reservis seni, kuni Schengeni ala juhtimise õigusaktide osas on saavutatud rahuldavad tulemused; märgib, et reservi ei tohiks kohaldada alamrubriigi 3a alla kuuluvate ametite suhtes, et nende tööd mitte ohtu seada; |
| --- | --- |

46.

ei kiida heaks nõukogu ühepoolset otsust muuta Schengeni hindamismehhanismi ettepaneku õiguslikku alust ning kohaldada seadusandliku tavamenetluse asemel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 70; toetab esimeeste konverentsi otsust peatada nõukoguga 2013. aasta eelarve vallas sisejulgeoleku küsimustes koostöö tegemine; kinnitab seetõttu oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni seisukohta, et sisejulgeolekut puudutavad jaotise 18 teatavate eelarveridade (kulukohustuste ja maksete) assigneeringud tuleks reservi paigutada ja hoida neid reservis seni, kuni Schengeni ala juhtimise õigusaktide osas on saavutatud rahuldavad tulemused; märgib, et reservi ei tohiks kohaldada alamrubriigi 3a alla kuuluvate ametite suhtes, et nende tööd mitte ohtu seada;

| 47. | rõhutab, et vägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemise programm (DAPHNE) täidab ELis naiste-, noorte- ja lastevastase vägivalla kaotamisel olulist rolli, seda eelkõige praegust kriisi arvestades; märgib ära programmi DAPHNE mõõdetavad tulemused ning selle mõju poliitika muutumisele liikmesriikides; suurendab seetõttu selle maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et vägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemise programm (DAPHNE) täidab ELis naiste-, noorte- ja lastevastase vägivalla kaotamisel olulist rolli, seda eelkõige praegust kriisi arvestades; märgib ära programmi DAPHNE mõõdetavad tulemused ning selle mõju poliitika muutumisele liikmesriikides; suurendab seetõttu selle maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes;

Alamrubriik 3b

| 48. | avaldab kahetsust selle üle, et nõukogu vähendab juba eelarveprojektis kavandatud kärbetele vaatamata alamrubriigi 3b assigneeringuid veelgi nii kulukohustuste kui maksete osas ligikaudu 9,5 miljoni euro võrra; kavatseb üldise lähenemisviisina tühistada kõik nõukogu tehtud kärped, et tagada selle alamrubriigi käimasolevate programmide ja meetmete nõuetekohane täitmine; |
| --- | --- |

48.

avaldab kahetsust selle üle, et nõukogu vähendab juba eelarveprojektis kavandatud kärbetele vaatamata alamrubriigi 3b assigneeringuid veelgi nii kulukohustuste kui maksete osas ligikaudu 9,5 miljoni euro võrra; kavatseb üldise lähenemisviisina tühistada kõik nõukogu tehtud kärped, et tagada selle alamrubriigi käimasolevate programmide ja meetmete nõuetekohane täitmine;

| 49. | kordab, et noorte eurooplaste hulgas aktiivse kodaniku, solidaarsus- ja sallivustunde edendamine on väga oluline selleks, et Euroopa saaks kasutada ära ajaloo kõige kõrgemini haritud põlvkonna andeid; rõhutab vajadust ergutada järgmise põlvkonna hulgas kultuurideülest teabevahetust ja ELi kodakondsust; on seetõttu otsustanud suurendada programmi „Aktiivsed noored” rahastamist eelarveprojektiga võrreldes, eriti arvestades selle programmi head täitmismäära mitmel järjestikusel aastal; |
| --- | --- |

49.

kordab, et noorte eurooplaste hulgas aktiivse kodaniku, solidaarsus- ja sallivustunde edendamine on väga oluline selleks, et Euroopa saaks kasutada ära ajaloo kõige kõrgemini haritud põlvkonna andeid; rõhutab vajadust ergutada järgmise põlvkonna hulgas kultuurideülest teabevahetust ja ELi kodakondsust; on seetõttu otsustanud suurendada programmi „Aktiivsed noored” rahastamist eelarveprojektiga võrreldes, eriti arvestades selle programmi head täitmismäära mitmel järjestikusel aastal;

| 50. | on seisukohal, et 2013. aastat kui Euroopa kodanike aastat käsitlev teabekampaania ja sellega seotud teavitustegevus nõuavad piisavaid assigneeringuid, et kaasata kodanikud nõuetekohaselt Euroopa projekti ning edendada dialoogi ELi küsimustes; taunib asjaolu, et komisjoni kavandatud eelarve on kõige väiksem Euroopa aastale kunagi eraldatud eelarve, ja otsustab vastava eelarverea assigneeringuid suurendada; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et 2013. aastat kui Euroopa kodanike aastat käsitlev teabekampaania ja sellega seotud teavitustegevus nõuavad piisavaid assigneeringuid, et kaasata kodanikud nõuetekohaselt Euroopa projekti ning edendada dialoogi ELi küsimustes; taunib asjaolu, et komisjoni kavandatud eelarve on kõige väiksem Euroopa aastale kunagi eraldatud eelarve, ja otsustab vastava eelarverea assigneeringuid suurendada;

| 51. | toetab eduka ettevalmistava tegevuse „Euroopa partnerlused spordi valdkonnas” jätkamist, arvestades Lissaboni lepinguga liidule antud uusi pädevusi spordi valdkonnas ja pöörates erilist tähelepanu rohujuure tasandi spordile ja massispordile, edendades ausaid spordivõistlusi, võideldes võistluste tulemustes kokkuleppimise vastu ja kaitstes sportlaste füüsilist ja vaimset puutumatust; |
| --- | --- |

51.

toetab eduka ettevalmistava tegevuse „Euroopa partnerlused spordi valdkonnas” jätkamist, arvestades Lissaboni lepinguga liidule antud uusi pädevusi spordi valdkonnas ja pöörates erilist tähelepanu rohujuure tasandi spordile ja massispordile, edendades ausaid spordivõistlusi, võideldes võistluste tulemustes kokkuleppimise vastu ja kaitstes sportlaste füüsilist ja vaimset puutumatust;

Rubriik 4

| 52. | toonitab, et nõukogu poolt rubriigis 4 tehtud maksete kärped (- 1 miljardit eurot ehk - 14,1 % eelarveprojektiga võrreldes) moodustavad ligikaudu 20 % kõigis rubriikides tehtud kärbetest kokku; on seisukohal, et nii ulatuslikud kärped ei võimaldaks liidul täita endale rahvusvaheliselt võetud kohustusi; märgib, et komisjoni ettepanek ületas ainult veidi 2012. aasta eelarves sisalduvat summat ja seda oli finantsplaneeringuga võrreldes niigi tugevalt kärbitud; otsustab taastada nii kulukohustuste kui maksete assigneeringud enamusel eelarveridadel eelarveprojektis kavandatud tasemel; |
| --- | --- |

52.

toonitab, et nõukogu poolt rubriigis 4 tehtud maksete kärped (- 1 miljardit eurot ehk - 14,1 % eelarveprojektiga võrreldes) moodustavad ligikaudu 20 % kõigis rubriikides tehtud kärbetest kokku; on seisukohal, et nii ulatuslikud kärped ei võimaldaks liidul täita endale rahvusvaheliselt võetud kohustusi; märgib, et komisjoni ettepanek ületas ainult veidi 2012. aasta eelarves sisalduvat summat ja seda oli finantsplaneeringuga võrreldes niigi tugevalt kärbitud; otsustab taastada nii kulukohustuste kui maksete assigneeringud enamusel eelarveridadel eelarveprojektis kavandatud tasemel;

| 53. | on siiski seisukohal, et leppida võib kulukohustuste mõningase vähendamisega eelarveprojektiga võrreldes mõnel eelarvereal, nagu makromajanduslik finantsabi, liikmelisus rahvusvahelistes organisatsioonides tolli ja maksustamise valdkonnas ning koostöö Gröönimaaga; |
| --- | --- |

53.

on siiski seisukohal, et leppida võib kulukohustuste mõningase vähendamisega eelarveprojektiga võrreldes mõnel eelarvereal, nagu makromajanduslik finantsabi, liikmelisus rahvusvahelistes organisatsioonides tolli ja maksustamise valdkonnas ning koostöö Gröönimaaga;

| 54. | teeb ettepaneku suurendada vähesel määral kulukohustuste ja maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes eelarveridadel, mis on seotud geograafilise arengukoostöö, valimiste vaatlusmissioonide ning ülemaailmse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondiga; rõhutab, et see peaks vältima ELi täiendavat kõrvalekaldumist oma kindlatest kohustustest arengukoostöö rahastamise osas; |
| --- | --- |

54.

teeb ettepaneku suurendada vähesel määral kulukohustuste ja maksete assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes eelarveridadel, mis on seotud geograafilise arengukoostöö, valimiste vaatlusmissioonide ning ülemaailmse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondiga; rõhutab, et see peaks vältima ELi täiendavat kõrvalekaldumist oma kindlatest kohustustest arengukoostöö rahastamise osas;

| 55. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt komisjoni ja UNRWA allkirjastatud deklaratsioonile ELi toetuse kohta UNRWA-le (2011–2013) on ELi iga-aastase osamakse aluseks 2011. aasta eraldised Palestiinale (300 miljonit eurot) ning selle võrdlussumma vähendamisel oleks kaasmõju UNRWA eraldisele; on seisukohal, et suuremate rahaliste vahendite eraldamine Palestiinale ja UNRWA-le on ülioluline selle tagamiseks, et UNRWA-le antaks vahendid, mida ta vajab oluliste teenuste osutamiseks, mille jaoks talle on antud ÜRO Peaassamblee mandaat, ning selleks, et kaitsta pagulaste turvalisust ja elatist piirkonnas valitsevat ebastabiilsust arvestades; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt komisjoni ja UNRWA allkirjastatud deklaratsioonile ELi toetuse kohta UNRWA-le (2011–2013) on ELi iga-aastase osamakse aluseks 2011. aasta eraldised Palestiinale (300 miljonit eurot) ning selle võrdlussumma vähendamisel oleks kaasmõju UNRWA eraldisele; on seisukohal, et suuremate rahaliste vahendite eraldamine Palestiinale ja UNRWA-le on ülioluline selle tagamiseks, et UNRWA-le antaks vahendid, mida ta vajab oluliste teenuste osutamiseks, mille jaoks talle on antud ÜRO Peaassamblee mandaat, ning selleks, et kaitsta pagulaste turvalisust ja elatist piirkonnas valitsevat ebastabiilsust arvestades;

| 56. | peab vajalikuks ka assigneeringute suurendamist Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks, et tagada ELi jätkuv rahaline toetus Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni ja kultuuripärandit käsitleva tehnilise komitee tegevusele; |
| --- | --- |

56.

peab vajalikuks ka assigneeringute suurendamist Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks, et tagada ELi jätkuv rahaline toetus Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni ja kultuuripärandit käsitleva tehnilise komitee tegevusele;

| 57. | loob eraldi eelarveread kõigi ühise välis- ja julgeolekupoliitika missioonide ja ELi eriesindajate jaoks erinevates geograafilistes piirkondades, nagu finantsmääruse reformimisel soovitati, mis annab läbipaistvama ja täielikuma ülevaate selle poliitika raames toimuvatest missioonidest; |
| --- | --- |

57.

loob eraldi eelarveread kõigi ühise välis- ja julgeolekupoliitika missioonide ja ELi eriesindajate jaoks erinevates geograafilistes piirkondades, nagu finantsmääruse reformimisel soovitati, mis annab läbipaistvama ja täielikuma ülevaate selle poliitika raames toimuvatest missioonidest;

Rubriik 5

| 58. | võtab teadmiseks nõukogu seisukoha vähendada komisjoni ettepanekut rubriigi 5 (kõik jaod) osas kokku 146 miljoni euro võrra, vaatamata institutsioonide eelarvestuses ja eelarveprojektis väljendatud püüdlustele konsolideerida halduseelarve majanduslike ja eelarveliste piirangute ajal; |
| --- | --- |

58.

võtab teadmiseks nõukogu seisukoha vähendada komisjoni ettepanekut rubriigi 5 (kõik jaod) osas kokku 146 miljoni euro võrra, vaatamata institutsioonide eelarvestuses ja eelarveprojektis väljendatud püüdlustele konsolideerida halduseelarve majanduslike ja eelarveliste piirangute ajal;

| 59. | toonitab eriti, et enamus institutsioone, sh parlament ja komisjon, täitis ja isegi ületas võetud kohustuse piirata oma halduseelarve kasvu tasemele, mis jääb alla oodatava inflatsioonimäära; avaldab tehtud pingutuste üle heameelt ja määrab rubriigi 5 kulukohustusteks kokku 8,50687 miljardit eurot, millest 4,96737 miljardit eurot on komisjoni assigneeringud; |
| --- | --- |

59.

toonitab eriti, et enamus institutsioone, sh parlament ja komisjon, täitis ja isegi ületas võetud kohustuse piirata oma halduseelarve kasvu tasemele, mis jääb alla oodatava inflatsioonimäära; avaldab tehtud pingutuste üle heameelt ja määrab rubriigi 5 kulukohustusteks kokku 8,50687 miljardit eurot, millest 4,96737 miljardit eurot on komisjoni assigneeringud;

| 60. | märgib ühtlasi, et nõukogu tehtud kärped tulenevad 2011. aasta palkade 1,7 %-lise korrigeerimise eelarvesse kandmata jätmisest, mitme institutsiooni ja teenistuse kindlamääralise vähenduse suurendamisest ning muudest kärbetest halduskulude mõnes punktis, ning peab selliseid kärpeid halvasti põhjendatuks, mille eesmärk on lihtsalt halduskulude külmutamine nominaalväärtuses, vaatamata eeskirjadest tulenevatele ja lepingulistele kohustustele ning ELi uutele pädevustele ja ülesannetele; |
| --- | --- |

60.

märgib ühtlasi, et nõukogu tehtud kärped tulenevad 2011. aasta palkade 1,7 %-lise korrigeerimise eelarvesse kandmata jätmisest, mitme institutsiooni ja teenistuse kindlamääralise vähenduse suurendamisest ning muudest kärbetest halduskulude mõnes punktis, ning peab selliseid kärpeid halvasti põhjendatuks, mille eesmärk on lihtsalt halduskulude külmutamine nominaalväärtuses, vaatamata eeskirjadest tulenevatele ja lepingulistele kohustustele ning ELi uutele pädevustele ja ülesannetele;

| 61. | on seisukohal, et eelkõige kindla vähendusmäära tõstmine, mille eesmärk on suurendada assigneeringuteta ametikohtade arvu institutsioonides, kajastab konservatiivset lähenemist, mis mõjutab otseselt võimalusi parandada eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud ametikohtade loetelude täitmismäärasid; toonitab, et arvestades ametikohtade loetelu kärpimist, millega automaatselt kaasneb töökohtade täitmismäära paranemine, on selline lähenemine veelgi kahjulikum ning nende ametikohtade rahastamist ei tuleks pidada kohandatavaks muutujaks halduseelarve nominaalse külmutamise või muu eelnevalt kindlaks määratud summa saavutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et eelkõige kindla vähendusmäära tõstmine, mille eesmärk on suurendada assigneeringuteta ametikohtade arvu institutsioonides, kajastab konservatiivset lähenemist, mis mõjutab otseselt võimalusi parandada eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud ametikohtade loetelude täitmismäärasid; toonitab, et arvestades ametikohtade loetelu kärpimist, millega automaatselt kaasneb töökohtade täitmismäära paranemine, on selline lähenemine veelgi kahjulikum ning nende ametikohtade rahastamist ei tuleks pidada kohandatavaks muutujaks halduseelarve nominaalse külmutamise või muu eelnevalt kindlaks määratud summa saavutamise eesmärgil;

| 62. | otsustab kõigi institutsioonide (k.a Euroopa Koolid) osas peale nõukogu taastada (Euroopa Kohtu osas lisada) 2013. aasta eelarves reservi mahus, mis vastab 2011. aasta palkade 1,7 %-lisele korrigeerimisele, kuni kohus teeb otsuse; toonitab, et see on usaldusväärne eelarvestamine, arvestades tõenäosust, et kohus teeb otsuse komisjoni kasuks, ja hoiatab nõukogu, et sellisel juhul peavad eelarvepädevad institutsioonid võtma arvesse kohtuotsuse tagasiulatuvat mõju ka 2011. ja 2012. aasta osas, kaasa arvatud viivist; |
| --- | --- |

62.

otsustab kõigi institutsioonide (k.a Euroopa Koolid) osas peale nõukogu taastada (Euroopa Kohtu osas lisada) 2013. aasta eelarves reservi mahus, mis vastab 2011. aasta palkade 1,7 %-lisele korrigeerimisele, kuni kohus teeb otsuse; toonitab, et see on usaldusväärne eelarvestamine, arvestades tõenäosust, et kohus teeb otsuse komisjoni kasuks, ja hoiatab nõukogu, et sellisel juhul peavad eelarvepädevad institutsioonid võtma arvesse kohtuotsuse tagasiulatuvat mõju ka 2011. ja 2012. aasta osas, kaasa arvatud viivist;

| 63. | tühistab ühtlasi nõukogu tehtud muud kärped teatud halduskulude osas, eelkõige komisjoni IKT-seadmete ja -teenuste ning mõne büroo osas; |
| --- | --- |

63.

tühistab ühtlasi nõukogu tehtud muud kärped teatud halduskulude osas, eelkõige komisjoni IKT-seadmete ja -teenuste ning mõne büroo osas;

| 64. | võtab teadmiseks, et nõukogu nõustus komisjoni ametikohtade loetelu kavandatava 1 %-lise vähendamisega, eelkõige haldustoe, eelarve haldamise ja pettusevastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

64.

võtab teadmiseks, et nõukogu nõustus komisjoni ametikohtade loetelu kavandatava 1 %-lise vähendamisega, eelkõige haldustoe, eelarve haldamise ja pettusevastase võitluse valdkonnas;

| 65. | taastab või säilitab komisjoni ja osaliselt muude institutsioonide taotletud ametikohad juhtumipõhise lähenemise kohaselt ja nõuab 2018. aastaks põhjaliku mõjuhinnangu tegemist ametikohtade kavandatava vähendamise kohta, võttes muu hulgas täielikult arvesse liidu juriidilisi kohustusi ja institutsioonide uusi pädevusi ja ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest; |
| --- | --- |

65.

taastab või säilitab komisjoni ja osaliselt muude institutsioonide taotletud ametikohad juhtumipõhise lähenemise kohaselt ja nõuab 2018. aastaks põhjaliku mõjuhinnangu tegemist ametikohtade kavandatava vähendamise kohta, võttes muu hulgas täielikult arvesse liidu juriidilisi kohustusi ja institutsioonide uusi pädevusi ja ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest;

| 66. | avaldab heameelt eelarveprojektis esitatud teabe üle valdkondade kohta, kus töötajate arvu suurendatakse, nagu majanduse juhtimine Euroopas, ühtne turg ning turvalisus ja õigus, kuid märgib murelikult, et töötajate arvu vähendatakse komisjoni muudes peadirektoraatides, nagu ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, Eurostat, kuigi nende panus ELi prioriteetide saavutamisse on suur; tunneb samuti muret selle üle, et ametikohtade vähendamine haldustoe, eelarvehalduse ja pettusevastase võitluse valdkondades võib avaldada kahjulikku mõju ELi meetmete ja programmide kiirele, korrapärasele ja mõjusale täitmisele, eriti ajal, mil ELi pädevused pidevalt suurenevad ja üks uus liikmesriik ühineb liiduga; |
| --- | --- |

66.

avaldab heameelt eelarveprojektis esitatud teabe üle valdkondade kohta, kus töötajate arvu suurendatakse, nagu majanduse juhtimine Euroopas, ühtne turg ning turvalisus ja õigus, kuid märgib murelikult, et töötajate arvu vähendatakse komisjoni muudes peadirektoraatides, nagu ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, Eurostat, kuigi nende panus ELi prioriteetide saavutamisse on suur; tunneb samuti muret selle üle, et ametikohtade vähendamine haldustoe, eelarvehalduse ja pettusevastase võitluse valdkondades võib avaldada kahjulikku mõju ELi meetmete ja programmide kiirele, korrapärasele ja mõjusale täitmisele, eriti ajal, mil ELi pädevused pidevalt suurenevad ja üks uus liikmesriik ühineb liiduga;

| 67. | palub seetõttu komisjonil lisada iga-aastasesse personalivajaduste läbivaatamise aruandesse koondhinnangu peadirektoraatide ja teenistuste kaupa, võttes arvesse eelkõige nende suurust ja töökoormust, ning ametikohtade liikide kaupa, nagu on esitatud selles personalivajaduste aruandes (poliitika kujundamine, programmide juhtimine, haldustugi, eelarvehaldus ja pettusevastane tegevus, keeleteenused jne); |
| --- | --- |

67.

palub seetõttu komisjonil lisada iga-aastasesse personalivajaduste läbivaatamise aruandesse koondhinnangu peadirektoraatide ja teenistuste kaupa, võttes arvesse eelkõige nende suurust ja töökoormust, ning ametikohtade liikide kaupa, nagu on esitatud selles personalivajaduste aruandes (poliitika kujundamine, programmide juhtimine, haldustugi, eelarvehaldus ja pettusevastane tegevus, keeleteenused jne);

| 68. | taunib nõukogu tehtud kärpeid haldustoe ja teadusuuringute toetamise eelarveridadel (kaasa arvatud rakendusametid) kokku 6,6 % kulukohustuste ja maksete assigneeringute osas (- 71,8 miljonit eurot) eelarveprojektiga võrreldes, kusjuures suurimad kärped puudutavad alamrubriiki 1b (- 23,7 %) ja rubriiki 4 (- 13,2 %); toonitab, et see tooks kaasa 5,5 %-lise kärpimise 2012. aasta sarnaste assigneeringutega võrreldes, vaatamata eelarveprojektis juba kavandatud kokkuhoiule, ja seetõttu mõjutaks see tõenäoliselt nendega seotud mitmeaastaste programmide eelarve täitmise kiirust ja kvaliteeti; toonitab ühtlasi, et konkreetse programmi haldustoe eelarveridade kärpimine tegevuskulusid suurendamata tähendaks kogu selle programmi kaasotsustamisega paketi muutmist; otsustab seetõttu taastada eelarveprojekti nende ridade osas; |
| --- | --- |

68.

taunib nõukogu tehtud kärpeid haldustoe ja teadusuuringute toetamise eelarveridadel (kaasa arvatud rakendusametid) kokku 6,6 % kulukohustuste ja maksete assigneeringute osas (- 71,8 miljonit eurot) eelarveprojektiga võrreldes, kusjuures suurimad kärped puudutavad alamrubriiki 1b (- 23,7 %) ja rubriiki 4 (- 13,2 %); toonitab, et see tooks kaasa 5,5 %-lise kärpimise 2012. aasta sarnaste assigneeringutega võrreldes, vaatamata eelarveprojektis juba kavandatud kokkuhoiule, ja seetõttu mõjutaks see tõenäoliselt nendega seotud mitmeaastaste programmide eelarve täitmise kiirust ja kvaliteeti; toonitab ühtlasi, et konkreetse programmi haldustoe eelarveridade kärpimine tegevuskulusid suurendamata tähendaks kogu selle programmi kaasotsustamisega paketi muutmist; otsustab seetõttu taastada eelarveprojekti nende ridade osas;

| 69. | paigutab ühtlasi osa mõne eelarverea vahendeid konkreetse teabe saamise eesmärgil reservi; |
| --- | --- |

69.

paigutab ühtlasi osa mõne eelarverea vahendeid konkreetse teabe saamise eesmärgil reservi;

Ametid

| 70. | kinnitab põhimõtteliselt komisjoni hinnangu ametite eelarve- ja personalivajaduste kohta ja märgib, et komisjon on ametite esialgseid taotlusi niigi märkimisväärselt kärpinud ja kohaldanud eelarveprojektis ka nende suhtes 1 %-list personali vähendamist; |
| --- | --- |

70.

kinnitab põhimõtteliselt komisjoni hinnangu ametite eelarve- ja personalivajaduste kohta ja märgib, et komisjon on ametite esialgseid taotlusi niigi märkimisväärselt kärpinud ja kohaldanud eelarveprojektis ka nende suhtes 1 %-list personali vähendamist;

| 71. | on seetõttu seisukohal, et nõukogu poolt välja pakutud täiendavad kärped seaksid ohtu ametite nõuetekohase töö ega võimaldaks neil täita neile seadusandja poolt määratud ülesandeid; lükkab tagasi nõukogu horisontaalse lähenemise ametite assigneeringute kärpimisele, kuna ametite vajadusi tuleks hinnata individuaalselt; kutsub komisjoni samuti üles selgitama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks ametite osas välja võimalikud valdkonnad, mille töö kattub või mille lisandväärtus on väike, eesmärgiga muuta ametite töö sujuvamaks; |
| --- | --- |

71.

on seetõttu seisukohal, et nõukogu poolt välja pakutud täiendavad kärped seaksid ohtu ametite nõuetekohase töö ega võimaldaks neil täita neile seadusandja poolt määratud ülesandeid; lükkab tagasi nõukogu horisontaalse lähenemise ametite assigneeringute kärpimisele, kuna ametite vajadusi tuleks hinnata individuaalselt; kutsub komisjoni samuti üles selgitama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks ametite osas välja võimalikud valdkonnad, mille töö kattub või mille lisandväärtus on väike, eesmärgiga muuta ametite töö sujuvamaks;

| 72. | otsustab suurendada kolme finantsjärelevalveasutuse 2013. aasta eelarve assigneeringuid; usub, et need assigneeringud peaksid kajastama vajadust täita nõutud ülesandeid, kuna võetakse vastu rohkem määrusi, otsuseid ja direktiive, et saada üle praegusest finants- ja majanduskriisist, mis on tugevalt seotud finantssektori stabiilsusega; |
| --- | --- |

72.

otsustab suurendada kolme finantsjärelevalveasutuse 2013. aasta eelarve assigneeringuid; usub, et need assigneeringud peaksid kajastama vajadust täita nõutud ülesandeid, kuna võetakse vastu rohkem määrusi, otsuseid ja direktiive, et saada üle praegusest finants- ja majanduskriisist, mis on tugevalt seotud finantssektori stabiilsusega;

| 73. | ei saa nõustuda kärbetega, mida nõukogu tegi alamrubriigi 3a alla kuuluvate ametite puhul ja mis tähendab nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute vähendamist 2,8 miljoni euro võrra, sest ametite assigneeringud moodustavad alamrubriigi 3a assigneeringutest 18 % ja nõukogu kärbe avaldaks sellele alamrubriigile ebaproportsionaalset mõju; kavatseb seetõttu taastada eelarveprojekti, sest selles tundub valitsevat assigneeringute vahel tasakaal; |
| --- | --- |

73.

ei saa nõustuda kärbetega, mida nõukogu tegi alamrubriigi 3a alla kuuluvate ametite puhul ja mis tähendab nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute vähendamist 2,8 miljoni euro võrra, sest ametite assigneeringud moodustavad alamrubriigi 3a assigneeringutest 18 % ja nõukogu kärbe avaldaks sellele alamrubriigile ebaproportsionaalset mõju; kavatseb seetõttu taastada eelarveprojekti, sest selles tundub valitsevat assigneeringute vahel tasakaal;

| 74. | on teadlik, et teatavad ametid (nagu Europol, EASA, ACER) peavad täitma 2013. aastal täiendavaid ülesandeid, mida ei pruugi olla kajastatud 2013. aastaks eraldatud eelarves või ametikohtade loetelus; nõuab, et komisjon esitaks vajaduse korral õigeaegselt vastava ameti jaoks paranduseelarve; loodab, et komisjon esitab lisaks uue finantsselgituse, kui parlament ja nõukogu on seadusandliku menetluse ameti volituste laiendamiseks lõpule viinud; on teadlik, et selline laiendamine võib nõuda täiendavaid vahendeid, mille osas eelarvepädevad institutsioonid peavad kokku leppima; |
| --- | --- |

74.

on teadlik, et teatavad ametid (nagu Europol, EASA, ACER) peavad täitma 2013. aastal täiendavaid ülesandeid, mida ei pruugi olla kajastatud 2013. aastaks eraldatud eelarves või ametikohtade loetelus; nõuab, et komisjon esitaks vajaduse korral õigeaegselt vastava ameti jaoks paranduseelarve; loodab, et komisjon esitab lisaks uue finantsselgituse, kui parlament ja nõukogu on seadusandliku menetluse ameti volituste laiendamiseks lõpule viinud; on teadlik, et selline laiendamine võib nõuda täiendavaid vahendeid, mille osas eelarvepädevad institutsioonid peavad kokku leppima;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 75. | olles põhjalikult analüüsinud esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid ning arvestades käimasolevate projektide ja meetmete edukust ning jättes välja algatused, millel juba on kehtiv õiguslik alus, ning võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni hinnangut projektide rakendatavuse kohta, otsustab võtta vastu piiratud arvul katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid sisaldava kompromisspaketi, arvestades ühtlasi piiratud kasutatavat varu, eriti alamrubriikides 1a ja 3b; |
| --- | --- |

75.

olles põhjalikult analüüsinud esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid ning arvestades käimasolevate projektide ja meetmete edukust ning jättes välja algatused, millel juba on kehtiv õiguslik alus, ning võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni hinnangut projektide rakendatavuse kohta, otsustab võtta vastu piiratud arvul katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid sisaldava kompromisspaketi, arvestades ühtlasi piiratud kasutatavat varu, eriti alamrubriikides 1a ja 3b;

Muud jaod

| 76. | tunneb muret nõukogu seisukoha üle kohaldada kõigi ELi institutsioonide suhtes nominaalset külmutamist; on seisukohal, et iga institutsiooni tuleks käsitleda individuaalselt, võttes arvesse iga institutsiooni vajadusi ja konkreetset olukorda; |
| --- | --- |

76.

tunneb muret nõukogu seisukoha üle kohaldada kõigi ELi institutsioonide suhtes nominaalset külmutamist; on seisukohal, et iga institutsiooni tuleks käsitleda individuaalselt, võttes arvesse iga institutsiooni vajadusi ja konkreetset olukorda;

| 77. | avaldab heameelt institutsioonide pingutuste üle täiendavate kokkuhoiuvõimaluste otsimisel ja eelarve piiramisel; toonitab asjaolu, et nende 2013. aasta eelarved sisaldavad Horvaatia ühinemisega kaasnevaid kulusid ja 1,7 %-list palkade korrigeerimist; toonitab samas, et Horvaatia ühinemisega kaasnevaid kulusid ei tuleks käsitleda eelarve kasvuna, vaid uue liikmesriigi ELiga ühinemise põhjendatud rahastamisena; |
| --- | --- |

77.

avaldab heameelt institutsioonide pingutuste üle täiendavate kokkuhoiuvõimaluste otsimisel ja eelarve piiramisel; toonitab asjaolu, et nende 2013. aasta eelarved sisaldavad Horvaatia ühinemisega kaasnevaid kulusid ja 1,7 %-list palkade korrigeerimist; toonitab samas, et Horvaatia ühinemisega kaasnevaid kulusid ei tuleks käsitleda eelarve kasvuna, vaid uue liikmesriigi ELiga ühinemise põhjendatud rahastamisena;

| 78. | toonitab, et institutsioonides 2012. aasta kevadest sügiseni saavutatud täiendava kokkuhoiu tulemusel on assigneeringud praegu väga madalal tasemel; tunneb muret selle üle, et juriidilistest kohustustest tulenevate võimalike vältimatute kulude katmiseks varud peaaegu puuduvad; |
| --- | --- |

78.

toonitab, et institutsioonides 2012. aasta kevadest sügiseni saavutatud täiendava kokkuhoiu tulemusel on assigneeringud praegu väga madalal tasemel; tunneb muret selle üle, et juriidilistest kohustustest tulenevate võimalike vältimatute kulude katmiseks varud peaaegu puuduvad;

| 79. | on seisukohal, et eelarvepädevad institutsioonid peaksid tagama sellise assigneeringute taseme, millega tagatakse institutsioonide tõrgeteta toimimine, juriidiliste kohustuste täitmine ning kõrgetasemeline haldus ELi kodanike teenimiseks; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et eelarvepädevad institutsioonid peaksid tagama sellise assigneeringute taseme, millega tagatakse institutsioonide tõrgeteta toimimine, juriidiliste kohustuste täitmine ning kõrgetasemeline haldus ELi kodanike teenimiseks;

I jagu –
     
  Euroopa Parlament

Üldine raamistik

| 80. | tuletab meelde oma nõuet 2013. aasta eelarvestuse vastuvõtmisel (7), et eelarvekontroll peab olema range ning eelarvemenetluse käigus tuleb välja selgitada täiendavad kokkuhoiuvõimalused; |
| --- | --- |

80.

tuletab meelde oma nõuet 2013. aasta eelarvestuse vastuvõtmisel (7), et eelarvekontroll peab olema range ning eelarvemenetluse käigus tuleb välja selgitada täiendavad kokkuhoiuvõimalused;

| 81. | väljendab heameelt 26. septembri 2012. aasta lepituskohtumisel juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel saavutatud kokkuleppe üle; juhib tähelepanu sellele, et parlamendi 2013. aasta eelarve üldmaht on 1 750 463 939 eurot, seega on netovähendus 2012. aasta veebruaris esitatud esialgse eelarvestuse projektiga võrreldes 18,3 miljonit eurot; |
| --- | --- |

81.

väljendab heameelt 26. septembri 2012. aasta lepituskohtumisel juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel saavutatud kokkuleppe üle; juhib tähelepanu sellele, et parlamendi 2013. aasta eelarve üldmaht on 1 750 463 939 eurot, seega on netovähendus 2012. aasta veebruaris esitatud esialgse eelarvestuse projektiga võrreldes 18,3 miljonit eurot;

| 82. | juhib tähelepanu sellele, et parlamendi 2013. aasta eelarve on koos Horvaatia ühinemise kuludega 1,9 % suurem kui 2012. aasta eelarve; toonitab, et praegust 1,9 %-list inflatsioonimäära arvestades on seega tegemist tegevuseelarve tegeliku vähenemisega, vaatamata hiljuti lisandunud pädevustele, uutele ametikohtadele ja meetmetele, Horvaatia ühinemise rahastamisele ja 2014. aasta valimisteks valmistumise kuludele; |
| --- | --- |

82.

juhib tähelepanu sellele, et parlamendi 2013. aasta eelarve on koos Horvaatia ühinemise kuludega 1,9 % suurem kui 2012. aasta eelarve; toonitab, et praegust 1,9 %-list inflatsioonimäära arvestades on seega tegemist tegevuseelarve tegeliku vähenemisega, vaatamata hiljuti lisandunud pädevustele, uutele ametikohtadele ja meetmetele, Horvaatia ühinemise rahastamisele ja 2014. aasta valimisteks valmistumise kuludele;

| 83. | kiidab heaks eelarvestuse kohandamise järgmiselt:






  — | vähendada ettenägematute kulude reservi assigneeringuid; |
| --- | --- | --- |

83.

kiidab heaks eelarvestuse kohandamise järgmiselt:

—

vähendada ettenägematute kulude reservi assigneeringuid;

| — | anda turvateenuste osutamine üle institutsiooni kooseisulistele töötajatele eelarvet mõjutamata; |
| --- | --- |

—

anda turvateenuste osutamine üle institutsiooni kooseisulistele töötajatele eelarvet mõjutamata;

| — | jätkata IKT ülesannete üleandmist koosseisulistele töötajatele ning luua sellega seoses ametikohtade loetelus eelarvet mõjutamata (kokkuhoiuga tasakaalustades) 30 uut ametikohta; |
| --- | --- |

—

jätkata IKT ülesannete üleandmist koosseisulistele töötajatele ning luua sellega seoses ametikohtade loetelus eelarvet mõjutamata (kokkuhoiuga tasakaalustades) 30 uut ametikohta;

| — | korrigeerida Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

korrigeerida Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni assigneeringuid;

| 84. | ühtlasi vähendatakse Euroopa Ajaloo Maja assigneeringuid 5,3 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

84.

ühtlasi vähendatakse Euroopa Ajaloo Maja assigneeringuid 5,3 miljoni euro võrra;

| 85. | tunnistades keerulist majandusolukorda kõikjal ELis, tuletab lisaks meelde tehtud otsust jätta parlamendiliikmete hüvitised praeguse koosseisu ametiaja lõpuni indekseerimata, rõhutab et töötajate lähetushüvitisi ei ole indekseeritud alates 2007. aastast ja kinnitab resolutsioonis 2012. aasta eelarve kohta (8) tehtud otsust vähendada kõiki reisimisega seotud eelarveridu; |
| --- | --- |

85.

tunnistades keerulist majandusolukorda kõikjal ELis, tuletab lisaks meelde tehtud otsust jätta parlamendiliikmete hüvitised praeguse koosseisu ametiaja lõpuni indekseerimata, rõhutab et töötajate lähetushüvitisi ei ole indekseeritud alates 2007. aastast ja kinnitab resolutsioonis 2012. aasta eelarve kohta (8) tehtud otsust vähendada kõiki reisimisega seotud eelarveridu;

| 86. | väljendab heameelt parlamendi 2011. aasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandes ning peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes sisaldunud teabe ja analüüside üle seoses 2011. aastal alakasutatud eelarveridadega ja nõuab samalaadset uut objektiivset analüüsi 2012. aasta eelarve kohta, et teha hõlpsamalt kindlaks võimalik tulevane kokkuhoid, mis tuleb vajaduse korral tasakaalustada investeeringutega ja mis on kasulik parlamendi nõuetekohaseks ja sujuvaks toimimiseks; |
| --- | --- |

86.

väljendab heameelt parlamendi 2011. aasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandes ning peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes sisaldunud teabe ja analüüside üle seoses 2011. aastal alakasutatud eelarveridadega ja nõuab samalaadset uut objektiivset analüüsi 2012. aasta eelarve kohta, et teha hõlpsamalt kindlaks võimalik tulevane kokkuhoid, mis tuleb vajaduse korral tasakaalustada investeeringutega ja mis on kasulik parlamendi nõuetekohaseks ja sujuvaks toimimiseks;

Parlamendi töökord

| 87. | usub, et nagu igal otseselt valitud parlamendil, peaks ka Euroopa Parlamendil olema õigus otsustada oma asukoha ja töökoha korralduse üle; |
| --- | --- |

87.

usub, et nagu igal otseselt valitud parlamendil, peaks ka Euroopa Parlamendil olema õigus otsustada oma asukoha ja töökoha korralduse üle;

| 88. | deklareerib seetõttu, et parlamendi asukoha ning liikmete ja ametnike töökohtade üle peaks otsustama parlament ise; |
| --- | --- |

88.

deklareerib seetõttu, et parlamendi asukoha ning liikmete ja ametnike töökohtade üle peaks otsustama parlament ise;

| 89. | nõuab tungivalt, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid (nõukogu ja parlament) tõstataksid – selleks, et saavutada rahalist kokkuhoidu ning propageerida säästvamat kliima- ja keskkonnasõbralikku lahendust – üheainsa asukoha ning parlamendi liikmete ja ametnike töökohtade küsimuse eelseisvatel läbirääkimistel järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle aastateks 2014–2020; |
| --- | --- |

89.

nõuab tungivalt, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid (nõukogu ja parlament) tõstataksid – selleks, et saavutada rahalist kokkuhoidu ning propageerida säästvamat kliima- ja keskkonnasõbralikku lahendust – üheainsa asukoha ning parlamendi liikmete ja ametnike töökohtade küsimuse eelseisvatel läbirääkimistel järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle aastateks 2014–2020;

| 90. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid parlamendi asukoha ja töökohtade küsimuse läbi aluslepingu järgmise läbivaatamise käigus, muutes protokolli nr 6; |
| --- | --- |

90.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid parlamendi asukoha ja töökohtade küsimuse läbi aluslepingu järgmise läbivaatamise käigus, muutes protokolli nr 6;

| 91. | kutsub nõukogu üles alustama seni koos parlamendiga tegevuskava väljatöötamist üheainsa asukoha ning parlamendi töökohtade tõhusama kasutamise suunas, võttes arvesse konkreetseid ajakohaseid andmeid, milles tuuakse üksikasjalikult välja iga töökoha kulud ja töötajate töötingimused ning majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnategurid ning mis esitatakse aruandes 30. juuniks 2013; |
| --- | --- |

91.

kutsub nõukogu üles alustama seni koos parlamendiga tegevuskava väljatöötamist üheainsa asukoha ning parlamendi töökohtade tõhusama kasutamise suunas, võttes arvesse konkreetseid ajakohaseid andmeid, milles tuuakse üksikasjalikult välja iga töökoha kulud ja töötajate töötingimused ning majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnategurid ning mis esitatakse aruandes 30. juuniks 2013;

| 92. | esitab soovituse, et Luksemburgi ametivõimude ja parlamendi vaheline kokkulepe Luxembourgis asuvate töötajate arvu kohta tuleks läbi vaadata, võttes arvesse parlamendi vajaduste läbivaatamist; |
| --- | --- |

92.

esitab soovituse, et Luksemburgi ametivõimude ja parlamendi vaheline kokkulepe Luxembourgis asuvate töötajate arvu kohta tuleks läbi vaadata, võttes arvesse parlamendi vajaduste läbivaatamist;

Ühine töörühm

| 93. | väljendab heameelt parlamendi eelarvet käsitleva juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma loomise üle; toetab eriti võrdlusuuringu alustamist, mille käigus võrreldakse parlamendi eelarvet USA Kongressi eelarve ja liikmesriikide parlamentide valimi eelarvetega; tuletab meelde, et see uuring peaks plaanikohaselt valmima 2012. aasta lõpuks; sellest uuringust oodatakse pikaajalist kokkuhoidu Euroopa Parlamendi eelarves ja ideid tõhususe parandamiseks 2013. ja sellele järgnevatel aastatel; |
| --- | --- |

93.

väljendab heameelt parlamendi eelarvet käsitleva juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma loomise üle; toetab eriti võrdlusuuringu alustamist, mille käigus võrreldakse parlamendi eelarvet USA Kongressi eelarve ja liikmesriikide parlamentide valimi eelarvetega; tuletab meelde, et see uuring peaks plaanikohaselt valmima 2012. aasta lõpuks; sellest uuringust oodatakse pikaajalist kokkuhoidu Euroopa Parlamendi eelarves ja ideid tõhususe parandamiseks 2013. ja sellele järgnevatel aastatel;

| 94. | on seisukohal, et ühine töörühm peaks kajastama demokraatlikku tasakaalu parlamendis; usub, et ühine töörühm peaks kaaluma muu hulgas täiendavaid alternatiive seoses parlamendiliikmete registreerimise büroo lahtiolekuaegadega ning meetmeid odavamate ja keskkonnasäästlikumate transpordiliikide kasutamise ergutamiseks; kutsub töörühma lisaks üles andma aru eelarvekomisjonile ja juhatusele, et saavutada parlamendi eelarves keskmise kestusega ja pikaajalist struktuurilist ja organisatsioonilist kokkuhoidu; |
| --- | --- |

94.

on seisukohal, et ühine töörühm peaks kajastama demokraatlikku tasakaalu parlamendis; usub, et ühine töörühm peaks kaaluma muu hulgas täiendavaid alternatiive seoses parlamendiliikmete registreerimise büroo lahtiolekuaegadega ning meetmeid odavamate ja keskkonnasäästlikumate transpordiliikide kasutamise ergutamiseks; kutsub töörühma lisaks üles andma aru eelarvekomisjonile ja juhatusele, et saavutada parlamendi eelarves keskmise kestusega ja pikaajalist struktuurilist ja organisatsioonilist kokkuhoidu;

| 95. | avaldab heameelt ühise töörühma ettepaneku üle sulgeda parlamendiliikmete registreerimise büroo valimisringkondades tehtavaks tööks ette nähtud (siniste) nädalate reedel; |
| --- | --- |

95.

avaldab heameelt ühise töörühma ettepaneku üle sulgeda parlamendiliikmete registreerimise büroo valimisringkondades tehtavaks tööks ette nähtud (siniste) nädalate reedel;

| 96. | kutsub juhatust üles rakendama viivitamatult ühises töörühmas kokku lepitud kokkuhoidu puudutavaid ettepanekuid; |
| --- | --- |

96.

kutsub juhatust üles rakendama viivitamatult ühises töörühmas kokku lepitud kokkuhoidu puudutavaid ettepanekuid;

Sõidukulud

| 97. | väljendab heameelt pingutuste üle leida täiendavaid kokkuhoiuvõimalusi parlamendiliikmete ja töötajate sõidukulude osas; võtab teadmiseks töötajate lähetushüvitiste osas saavutatud kokkuhoiu; märgib, et vastavat eelarverida vähendati 2012. aastal ja see kokkuhoid saavutati parema halduse, videokonverentside kasutamise ja lähetuste arvu vähendamisega; |
| --- | --- |

97.

väljendab heameelt pingutuste üle leida täiendavaid kokkuhoiuvõimalusi parlamendiliikmete ja töötajate sõidukulude osas; võtab teadmiseks töötajate lähetushüvitiste osas saavutatud kokkuhoiu; märgib, et vastavat eelarverida vähendati 2012. aastal ja see kokkuhoid saavutati parema halduse, videokonverentside kasutamise ja lähetuste arvu vähendamisega;

| 98. | kutsub administratsiooni üles hindama arenguid odavsõitude turul, hoidma end kursis uute arengutega turul ja kasutama ära kõiki kokkuhoiuvõimalusi; kutsub administratsiooni ühtlasi üles võimaldama ja soodustama odavlennupiletite kasutamist ning paindliku turistiklassi piletite ostmist; arvab, et uurida tuleks lisameetmeid, et vähendada parlamendiliikmete poolt ostetavate äriklassi piletite arvu; |
| --- | --- |

98.

kutsub administratsiooni üles hindama arenguid odavsõitude turul, hoidma end kursis uute arengutega turul ja kasutama ära kõiki kokkuhoiuvõimalusi; kutsub administratsiooni ühtlasi üles võimaldama ja soodustama odavlennupiletite kasutamist ning paindliku turistiklassi piletite ostmist; arvab, et uurida tuleks lisameetmeid, et vähendada parlamendiliikmete poolt ostetavate äriklassi piletite arvu;

Infotehnoloogia/sõidud

| 99. | märgib, et 2011. aastal saavutati sagedasema (+ 56,6 %) videokonverentside pidamisega sõidukulude osas hinnanguliselt 1,4 miljoni euro suurune kokkuhoid; on seisukohal, et lähetuskulusid võib veelgi kokku hoida lähetuste järk-järgulise videokonverentsidega asendamisega, mis ühtlasi vähendab parlamendi CO2-jalajälge; soovib seetõttu, et parlamendi administratsioon esitaks hiljemalt 2013. aasta veebruariks täiendavate videokonverentsiseadmete vajadust käsitleva analüüsi tulemused; |
| --- | --- |

99.

märgib, et 2011. aastal saavutati sagedasema (+ 56,6 %) videokonverentside pidamisega sõidukulude osas hinnanguliselt 1,4 miljoni euro suurune kokkuhoid; on seisukohal, et lähetuskulusid võib veelgi kokku hoida lähetuste järk-järgulise videokonverentsidega asendamisega, mis ühtlasi vähendab parlamendi CO2-jalajälge; soovib seetõttu, et parlamendi administratsioon esitaks hiljemalt 2013. aasta veebruariks täiendavate videokonverentsiseadmete vajadust käsitleva analüüsi tulemused;

Hooned

| 100. | usub läbipaistvusse otsuste tegemisel ja nõuab seda kinnisvarapoliitikat käsitlevate otsuste tegemisel tihedas ja avatud koostöös eelarvekomisjoniga; |
| --- | --- |

100.

usub läbipaistvusse otsuste tegemisel ja nõuab seda kinnisvarapoliitikat käsitlevate otsuste tegemisel tihedas ja avatud koostöös eelarvekomisjoniga;

| 101. | nõuab õigeaegset teavet peasekretäri järelduste kohta, mis puudutavad renoveerimistöid ja nende ajakava ning büroode ümberkolimist eelseisvatel aastatel; toonitab nõuetekohase kavandamise tähtsust ja seda, et assigneeringud tuleb kanda eelarvesse asjakohases etapis; |
| --- | --- |

101.

nõuab õigeaegset teavet peasekretäri järelduste kohta, mis puudutavad renoveerimistöid ja nende ajakava ning büroode ümberkolimist eelseisvatel aastatel; toonitab nõuetekohase kavandamise tähtsust ja seda, et assigneeringud tuleb kanda eelarvesse asjakohases etapis;

Kirjalik tõlge

| 102. | kordab, et kokkuhoid kirjaliku tõlke pealt ei tohiks seada ohtu mitmekeelsust; juhib tähelepanu asjaolule, et tagada tuleb kirjalike tõlgete ning asjaomaste teenistuste töötingimuste kvaliteet; |
| --- | --- |

102.

kordab, et kokkuhoid kirjaliku tõlke pealt ei tohiks seada ohtu mitmekeelsust; juhib tähelepanu asjaolule, et tagada tuleb kirjalike tõlgete ning asjaomaste teenistuste töötingimuste kvaliteet;

IV jagu –
     
  Euroopa Kohus

| 103. | märgib, et vaatamata suurtele struktuurimuutustele ja kohtuasjade pidevale lisandumisele on kohtu tegevuseelarve kasv piiratud 1,56 %-ga (lisaks Horvaatia ühinemisest tulenevale 1,49 %-le); |
| --- | --- |

103.

märgib, et vaatamata suurtele struktuurimuutustele ja kohtuasjade pidevale lisandumisele on kohtu tegevuseelarve kasv piiratud 1,56 %-ga (lisaks Horvaatia ühinemisest tulenevale 1,49 %-le);

| 104. | taastab seetõttu kirjaliku tõlke assigneeringud, et vältida menetluste venimist, ja infotehnoloogiavahendite assigneeringud, nagu audiitorid soovitasid; |
| --- | --- |

104.

taastab seetõttu kirjaliku tõlke assigneeringud, et vältida menetluste venimist, ja infotehnoloogiavahendite assigneeringud, nagu audiitorid soovitasid;

| 105. | taastab osaliselt hüvitised ja kehtestab kindlaks vähendusmääraks 4,5 %, et kohus saaks oma ülesandeid nõuetekohaselt täita; taastab osaliselt ka hoolduse ja energiaga seotud assigneeringud; |
| --- | --- |

105.

taastab osaliselt hüvitised ja kehtestab kindlaks vähendusmääraks 4,5 %, et kohus saaks oma ülesandeid nõuetekohaselt täita; taastab osaliselt ka hoolduse ja energiaga seotud assigneeringud;

| 106. | toetab Euroopa Kohtu põhikirja käimasolevat läbivaatamist ja võtab endale kohustuse menetleda viivitamatult iga selle teemaga seotud paranduseelarvet; |
| --- | --- |

106.

toetab Euroopa Kohtu põhikirja käimasolevat läbivaatamist ja võtab endale kohustuse menetleda viivitamatult iga selle teemaga seotud paranduseelarvet;

V jagu –
     
  Kontrollikoda

| 107. | märgib, et kontrollikoda vähendab oma ametikohtade loetelu 2013. aastal 9 koha võrra; taastab seetõttu algse kindla vähendusmäära 1,8 %, et mitte seada ohtu kontrollikoja strateegia järgimist ja kavandatud auditiaruannete esitamist; taastab ühtlasi Horvaatia ühinemisega seotud töölevõtmise assigneeringud eelarveprojektis kavandatud tasemel; |
| --- | --- |

107.

märgib, et kontrollikoda vähendab oma ametikohtade loetelu 2013. aastal 9 koha võrra; taastab seetõttu algse kindla vähendusmäära 1,8 %, et mitte seada ohtu kontrollikoja strateegia järgimist ja kavandatud auditiaruannete esitamist; taastab ühtlasi Horvaatia ühinemisega seotud töölevõtmise assigneeringud eelarveprojektis kavandatud tasemel;

VI jagu –
     
  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 108. | taastab osaliselt töötasud ja hüvitised, et kohaldada kindlat vähendusmäära 5,5 %, mis ikkagi tähendab praeguse täitmismäära vähendamist; taastab osaliselt muud nõukogu tehtud meelevaldsed kärped, nagu Euroopa Liidu Teatajaga seotud kulud ja tegevuskulud, nt suuline tõlge, mida 2012. aastal juba kärbiti 2009. aasta eelarve täitmise tasemele; |
| --- | --- |

108.

taastab osaliselt töötasud ja hüvitised, et kohaldada kindlat vähendusmäära 5,5 %, mis ikkagi tähendab praeguse täitmismäära vähendamist; taastab osaliselt muud nõukogu tehtud meelevaldsed kärped, nagu Euroopa Liidu Teatajaga seotud kulud ja tegevuskulud, nt suuline tõlge, mida 2012. aastal juba kärbiti 2009. aasta eelarve täitmise tasemele;

| 109. | taastab täies mahus assigneeringud iga-aastaste rendimaksete tegemiseks, mis on seotud kehtivatest lepingutest tulenevate juriidiliste kohustustega ja mille suhtes kohaldatakse Belgia inflatsioonimäärast sõltuvat iga-aastast indekseerimist; |
| --- | --- |

109.

taastab täies mahus assigneeringud iga-aastaste rendimaksete tegemiseks, mis on seotud kehtivatest lepingutest tulenevate juriidiliste kohustustega ja mille suhtes kohaldatakse Belgia inflatsioonimäärast sõltuvat iga-aastast indekseerimist;

VII jagu –
     
  Regioonide Komitee

| 110. | taastab osaliselt Regioonide Komitee assigneeringud, et komitee saaks täita oma õiguslikke ja eeskirjadejärgseid kohustusi, mis tulenevad iga-aastastest rendimaksetest ja töötajate palkadest; märgib, et nõukogu tehtud suur kärbe töötasude ja hüvitiste osas tähendaks selle institutsiooni 1 %-lise personali vähendamise kahekordset kohaldamist (eelarveprojekt juba sisaldab kärbet); |
| --- | --- |

110.

taastab osaliselt Regioonide Komitee assigneeringud, et komitee saaks täita oma õiguslikke ja eeskirjadejärgseid kohustusi, mis tulenevad iga-aastastest rendimaksetest ja töötajate palkadest; märgib, et nõukogu tehtud suur kärbe töötasude ja hüvitiste osas tähendaks selle institutsiooni 1 %-lise personali vähendamise kahekordset kohaldamist (eelarveprojekt juba sisaldab kärbet);

VIII jagu –
     
  Euroopa Ombudsman

| 111. | võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani eelarve suurendamise 3,49 % võrra; märgib, et osa kasvust on seotud vältimatute rendikuludega; taastab assigneeringud töötasude ja hüvitiste osas, mis on vajalik varem täitmata ametikohtade täitmisest tulenevalt; |
| --- | --- |

111.

võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani eelarve suurendamise 3,49 % võrra; märgib, et osa kasvust on seotud vältimatute rendikuludega; taastab assigneeringud töötasude ja hüvitiste osas, mis on vajalik varem täitmata ametikohtade täitmisest tulenevalt;

IX jagu –
     
  Euroopa Andmekaitseinspektor

| 112. | taastab Euroopa Andmekaitseinspektori eelarve täies mahus; märgib, et see kasv vastab prognoositud inflatsioonimäärale; taastab eelkõige kaks uut ametikohta ja vastavad assigneeringud, mis on ette nähtud institutsiooni põhitegevuseks; |
| --- | --- |

112.

taastab Euroopa Andmekaitseinspektori eelarve täies mahus; märgib, et see kasv vastab prognoositud inflatsioonimäärale; taastab eelkõige kaks uut ametikohta ja vastavad assigneeringud, mis on ette nähtud institutsiooni põhitegevuseks;

X jagu –
     
  Euroopa välisteenistus

| 113. | märgib, et Euroopa välisteenistus on kasvuetapis olev suhteliselt uus institutsioon ja selle võrgustikku on endiselt vaja tugevdada, et täita ELi poliitilised prioriteedid, ka on välisteenistus ELi institutsioonide seas oma 141 delegatsiooniga ainulaadselt mõjutatud inflatsioonist kolmandates riikides ja vahetuskursi kõikumistest; |
| --- | --- |

113.

märgib, et Euroopa välisteenistus on kasvuetapis olev suhteliselt uus institutsioon ja selle võrgustikku on endiselt vaja tugevdada, et täita ELi poliitilised prioriteedid, ka on välisteenistus ELi institutsioonide seas oma 141 delegatsiooniga ainulaadselt mõjutatud inflatsioonist kolmandates riikides ja vahetuskursi kõikumistest;

| 114. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa välisteenistus on külmutanud 2013. aasta osas paljude eelarveridade assigneeringud nominaalväärtuses ja teinud muudel ridadel sihtotstarbelisi kärpeid, millest tulenev kokkuhoid võib ulatuda 1,3 %-ni teenistuse 2012. aasta eelarvest; |
| --- | --- |

114.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa välisteenistus on külmutanud 2013. aasta osas paljude eelarveridade assigneeringud nominaalväärtuses ja teinud muudel ridadel sihtotstarbelisi kärpeid, millest tulenev kokkuhoid võib ulatuda 1,3 %-ni teenistuse 2012. aasta eelarvest;

| 115. | märgib, et Euroopa välisteenistus piirab oma kulusid, sest 2013. aastaks ei ole teenistuse ametikohtade loetelus ette nähtud ühtegi uut ametikohta; |
| --- | --- |

115.

märgib, et Euroopa välisteenistus piirab oma kulusid, sest 2013. aastaks ei ole teenistuse ametikohtade loetelus ette nähtud ühtegi uut ametikohta;

| 116. | toonitab asjaolu, et Euroopa välisteenistuse eelarves ette nähtud kasv on vajalik selleks, et kanda eeskirjadest tulenevad personaliga seotud kulud ja täita muud juriidilised kohustused ning vastata poliitilistele ootustele, et välisteenistus oleks kohal esmase tähtsusega riikides; |
| --- | --- |

116.

toonitab asjaolu, et Euroopa välisteenistuse eelarves ette nähtud kasv on vajalik selleks, et kanda eeskirjadest tulenevad personaliga seotud kulud ja täita muud juriidilised kohustused ning vastata poliitilistele ootustele, et välisteenistus oleks kohal esmase tähtsusega riikides;

| 117. | lükkab seetõttu tagasi nõukogu otsuse külmutada Euroopa välisteenistuse eelarve nominaalväärtuses 2012. aasta tasemel ja teeb ettepaneku piisavaks kasvuks üldist finantstausta arvestades; |
| --- | --- |

117.

lükkab seetõttu tagasi nõukogu otsuse külmutada Euroopa välisteenistuse eelarve nominaalväärtuses 2012. aasta tasemel ja teeb ettepaneku piisavaks kasvuks üldist finantstausta arvestades;

| 118. | tühistab nõukogu tehtud kärped, mis sunniksid vähendama ametnike arvu ja oleksid vastuolus jõupingutustega, mida on tehtud alates Euroopa välisteenistuse loomisest, et võtta tööle ja paigutada ümber töötajaid suurenenud teenistusnõuete täitmise eesmärgil; |
| --- | --- |

118.

tühistab nõukogu tehtud kärped, mis sunniksid vähendama ametnike arvu ja oleksid vastuolus jõupingutustega, mida on tehtud alates Euroopa välisteenistuse loomisest, et võtta tööle ja paigutada ümber töötajaid suurenenud teenistusnõuete täitmise eesmärgil;

| 119. | taastab assigneeringud, mis on vajalikud kehtivate rendilepingute ja komisjoni ning nõukoguga sõlmitud teenustasandi kokkulepete täitmiseks ja iganenud ning kattuvate infotehnoloogiasüsteemide järk-järguliseks väljavahetamiseks ja üksteisega kooskõlla viimiseks; |
| --- | --- |

119.

taastab assigneeringud, mis on vajalikud kehtivate rendilepingute ja komisjoni ning nõukoguga sõlmitud teenustasandi kokkulepete täitmiseks ja iganenud ning kattuvate infotehnoloogiasüsteemide järk-järguliseks väljavahetamiseks ja üksteisega kooskõlla viimiseks;

*

* *

| 120. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

120.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0077.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0109.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0289.

(7)  Vastuvõetud tekstid, 29. märts 2012, P7_TA(2012)0109.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0461.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/77

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Sobivus komisjoni juhatusse (kodukorra artikli 191 lõike 1 tõlgendamine)

P7_TA(2012)0363

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus, mis käsitleb sobivust komisjoni juhatusse (kodukorra artikli 191 lõike 1 tõlgendamine)

2014/C 68 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 18. septembri 2012. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 18. septembri 2012. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 211, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 211,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 191 lõike 1 järgmise tõlgenduse:
  „Ainult komisjoni põhiliikmed, kes on valitud vastavalt artiklile 186, võivad olla valitud selle komisjoni juhatusse.” |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 191 lõike 1 järgmise tõlgenduse:

„Ainult komisjoni põhiliikmed, kes on valitud vastavalt artiklile 186, võivad olla valitud selle komisjoni juhatusse.”

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 23. oktoober 2012

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/78 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/78

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Käibemaksupõhised omavahendid *

P7_TA(2012)0361

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks käibemaksupõhised omavahendid (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS))

2014/C 68 E/11

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0737), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0737),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 322 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0504/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 322 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0504/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 311, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 311,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust (arvamus nr 2/2012) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust (arvamus nr 2/2012) (1),

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (3),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014-2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014-2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0316/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0316/2012),

| A. | arvestades, et aluslepingus on selgelt sätestatud, et liidu eelarvet tuleb täies mahus rahastada omavahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aluslepingus on selgelt sätestatud, et liidu eelarvet tuleb täies mahus rahastada omavahenditest;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma eelmainitud, 13. juunil 2012. aastal ülekaaluka häälteenamusega vastu võetud resolutsioonis heameelt seadusandlike ettepanekute üle, mille komisjon 29. juuni 2011. aastal omavahendite süsteemi muutmise kohta tegi, sh ettepanekud finantstehingumaksu ja uue ELi käibemaksu kui omavahendite kohta, mille tulemusel peaks liikmesriikide poolt makstavate rahvakogutulul põhinevate omavahendite osa vähenema liidu eelarves 2020. aastaks 40 %-ni ning mis peaks sel viisil liikmesriikide konsolideerimispingutustele kaasa aitama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma eelmainitud, 13. juunil 2012. aastal ülekaaluka häälteenamusega vastu võetud resolutsioonis heameelt seadusandlike ettepanekute üle, mille komisjon 29. juuni 2011. aastal omavahendite süsteemi muutmise kohta tegi, sh ettepanekud finantstehingumaksu ja uue ELi käibemaksu kui omavahendite kohta, mille tulemusel peaks liikmesriikide poolt makstavate rahvakogutulul põhinevate omavahendite osa vähenema liidu eelarves 2020. aastaks 40 %-ni ning mis peaks sel viisil liikmesriikide konsolideerimispingutustele kaasa aitama;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma eelmainitud 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis kindlat veendumust, et käibemaks on üks vajaliku omavahendeid puudutava poliitilise kokkuleppe saavutamise tingimusi ning et kokkulepe käibemaksu kui omavahendi reformi ning selle rakendamise üksikasjade kohta tuleb sõlmida koos mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament väljendas oma eelmainitud 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis kindlat veendumust, et käibemaks on üks vajaliku omavahendeid puudutava poliitilise kokkuleppe saavutamise tingimusi ning et kokkulepe käibemaksu kui omavahendi reformi ning selle rakendamise üksikasjade kohta tuleb sõlmida koos mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppega;

| D. | arvestades, et esimest korda on aluslepingu alusel vaja parlamendi nõusolekut rakendusmeetmete võtmiseks liidu omavahendite süsteemi jaoks, ning arvestades, et parlament on selgelt väljendanud oma soovi kasutada seoses sellega omavahendite süsteemi reformi käsitlevates läbirääkimistes oma eelisõigust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et esimest korda on aluslepingu alusel vaja parlamendi nõusolekut rakendusmeetmete võtmiseks liidu omavahendite süsteemi jaoks, ning arvestades, et parlament on selgelt väljendanud oma soovi kasutada seoses sellega omavahendite süsteemi reformi käsitlevates läbirääkimistes oma eelisõigust;

| E. | arvestades, et Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldavad oma arvamustes, mis käsitlevad komisjoni ettepanekut omavahendite reformi kohta, heameelt uute käibemaksupõhiste omavahendite üle (6); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldavad oma arvamustes, mis käsitlevad komisjoni ettepanekut omavahendite reformi kohta, heameelt uute käibemaksupõhiste omavahendite üle (6);

| F. | arvestades, et parlament on mitmel korral korranud oma seisukohta, et liidu omavahendite reform on vajalik, eelkõige seoses olemasolevate käibemaksupõhiste omavahenditega, ning selle eesmärgiks oleks pöörduda tagasi algse idee juurde, mille kohaselt oleksid kõnealused vahendid tõelised omavahendid, mitte puhtalt statistilised vahendid (7); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parlament on mitmel korral korranud oma seisukohta, et liidu omavahendite reform on vajalik, eelkõige seoses olemasolevate käibemaksupõhiste omavahenditega, ning selle eesmärgiks oleks pöörduda tagasi algse idee juurde, mille kohaselt oleksid kõnealused vahendid tõelised omavahendid, mitte puhtalt statistilised vahendid (7);

| G. | arvestades, et parlament avaldab heameelt käibemaksu arvutamise meetodi lihtsustamise katse üle ning asjaolu üle, et komisjoni ettepanek suurendab käibemaksupõhiste omavahendite läbipaistvust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlament avaldab heameelt käibemaksu arvutamise meetodi lihtsustamise katse üle ning asjaolu üle, et komisjoni ettepanek suurendab käibemaksupõhiste omavahendite läbipaistvust;

| H. | arvestades, et parlamendi arvates on uue käibemaksu käsitleva ettepaneku suurimad eelised selle läbipaistvus, kõigi liikmesriikide maksumaksjate võrdne kohtlemine, suurendatud lihtsus ja potentsiaal muutuda tõeliseks omavahendiks, mis lisatakse tulevikus otse liidu eelarvesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlamendi arvates on uue käibemaksu käsitleva ettepaneku suurimad eelised selle läbipaistvus, kõigi liikmesriikide maksumaksjate võrdne kohtlemine, suurendatud lihtsus ja potentsiaal muutuda tõeliseks omavahendiks, mis lisatakse tulevikus otse liidu eelarvesse;

| I. | arvestades, et parlamendi arvates tuleks iga tõeline omavahend lisada otse liidu eelarvesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlamendi arvates tuleks iga tõeline omavahend lisada otse liidu eelarvesse;

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda tekstist, mille Euroopa Parlament on heaks kiitnud; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda tekstist, mille Euroopa Parlament on heaks kiitnud;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oluliselt muuta teksti, mille Euroopa Parlament on heaks kiitnud; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oluliselt muuta teksti, mille Euroopa Parlament on heaks kiitnud;

| 4. | kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud käibemaksupõhiste omavahendite edasiseks reformimiseks, nii et need lisataks otse liidu eelarvesse juba ajavahemikul 2014-2020 või hiljem muudetava omavahendite süsteemi raames; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud käibemaksupõhiste omavahendite edasiseks reformimiseks, nii et need lisataks otse liidu eelarvesse juba ajavahemikul 2014-2020 või hiljem muudetava omavahendite süsteemi raames;

| 5. | nõuab, et komisjoni rohelisele raamatule käibemaksupõhiste omavahendite tuleviku kohta järgneksid praktilised järelmeetmed ning konkreetsed meetmed, millega tagatakse käibemaksusüsteemide suurem ühtlustamine liikmesriikides, kuna ainult sellise ühtlustamisega saab panna aluse käibemaksu muutmisele tõeliseks omavahendiks, mis lisatakse tulevikus otse liidu eelarvesse; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjoni rohelisele raamatule käibemaksupõhiste omavahendite tuleviku kohta järgneksid praktilised järelmeetmed ning konkreetsed meetmed, millega tagatakse käibemaksusüsteemide suurem ühtlustamine liikmesriikides, kuna ainult sellise ühtlustamisega saab panna aluse käibemaksu muutmisele tõeliseks omavahendiks, mis lisatakse tulevikus otse liidu eelarvesse;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 112, 18.4.2012, lk 1.

(2)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 214.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0245.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0360.

(6)  Regioonide Komitee arvamus uue mitmeaastase finantsraamistiku 2014-2020 kohta, mis võeti vastu 93. täiskogu istungil 14.-15. detsembril 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus omavahendite süsteemi kohta, mis võeti vastu 29. märtsi 2012. aasta täiskogu istungil.

(7)  Vt parlamendi 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/80 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/80

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Aastaeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ***I

P7_TA(2012)0362

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

2014/C 68 E/12

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0815),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 322, samuti Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0016/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 322, samuti Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0016/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja arvamusi 3/2010 (1) ja 6/2010 (2), mis vaadati läbi ja mida ajakohastati 25. jaanuaril 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja arvamusi 3/2010 (1) ja 6/2010 (2), mis vaadati läbi ja mida ajakohastati 25. jaanuaril 2011,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. juuli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. juuli 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 51 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 51 kohaseid ühisarutelusid eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni vahel,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0325/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3);

| 2. | kiidab heaks ühisavaldused mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimuste ja finantsmääruse artikli 195 kohta ning Euroopa Parlamendi avalduse selle määruse artikli 18 kohta, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks ühisavaldused mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimuste ja finantsmääruse artikli 195 kohta ning Euroopa Parlamendi avalduse selle määruse artikli 18 kohta, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 145, 3.6.2010, lk 1.

(2)  ELT C 334, 10.12.2010, lk 1.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 26. oktoobril 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0465).

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012P7_TC1-COD(2010)0395

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr .../2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) lõplikule kujule).

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Seadusandliku resolutsiooni lisa

„A)   Ühisavaldus mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimuste kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku finantsmääruse muutmises, et viia sisse aastaid 2014–2020 hõlmavat mitmeaastast finantsraamistikku käsitlenud läbirääkimiste tulemustest tingitud muudatused, mis puudutavad muu hulgas järgmisi punkte:

| — | hädaabireservi ja Euroopa Ühendamise Rahastust rahastatavate projektide vahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

—

hädaabireservi ja Euroopa Ühendamise Rahastust rahastatavate projektide vahendite järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitlevad eeskirjad;

| — | kasutamata assigneeringute ja eelarve saldo järgmisse eelarveaastasse ülekandmine ning sellega seotud ettepanek kanda need vahendid maksete ja kulukohustuste reservi; |
| --- | --- |

—

kasutamata assigneeringute ja eelarve saldo järgmisse eelarveaastasse ülekandmine ning sellega seotud ettepanek kanda need vahendid maksete ja kulukohustuste reservi;

| — | Euroopa Arengufondi võimalik võtmine liidu eelarvesse; |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondi võimalik võtmine liidu eelarvesse;

| — | tubakatoodete salakaubaveo vastast võitlust käsitlevatest lepingutest tulenevate rahaliste vahendite käsitlemine. |
| --- | --- |

—

tubakatoodete salakaubaveo vastast võitlust käsitlevatest lepingutest tulenevate rahaliste vahendite käsitlemine.

B)   Ühisavaldus hoonetega seotud kulude kohta seoses artikliga 195

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et:

| 1. | artikli 195 lõikes 4 ette nähtud varajast hoiatamise menetlust ja artikli 195 lõikes 5 ette nähtud eelneva heakskiidu menetlust ei kohaldata maa tasuta või sümboolse tasu eest soetamisele; |
| --- | --- |

1.

artikli 195 lõikes 4 ette nähtud varajast hoiatamise menetlust ja artikli 195 lõikes 5 ette nähtud eelneva heakskiidu menetlust ei kohaldata maa tasuta või sümboolse tasu eest soetamisele;

| 2. | artiklis 195 hõlmab mõiste „hooned” ainult mitte-eluhooneid. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad taotleda teavet eluhoonete kohta; |
| --- | --- |

2.

artiklis 195 hõlmab mõiste „hooned” ainult mitte-eluhooneid. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad taotleda teavet eluhoonete kohta;

| 3. | erandjuhtudel või kiireloomuliste poliitiliste asjaolude korral võib artikli 195 lõikes 4 osutatud teabe kinnisvaraprojektide kohta, mis käsitlevad ELi delegatsioone või büroosid kolmandates riikides, esitada koos artikli 195 lõikes 5 sätestatud ehitusprojektiga. Sellistel juhtudel kohustuvad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tegelema kinnisvaraprojektiga nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

3.

erandjuhtudel või kiireloomuliste poliitiliste asjaolude korral võib artikli 195 lõikes 4 osutatud teabe kinnisvaraprojektide kohta, mis käsitlevad ELi delegatsioone või büroosid kolmandates riikides, esitada koos artikli 195 lõikes 5 sätestatud ehitusprojektiga. Sellistel juhtudel kohustuvad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tegelema kinnisvaraprojektiga nii kiiresti kui võimalik;

| 4. | artikli 195 lõikes 5 sätestatud eelneva heakskiidu menetlust ei kohaldata ettevalmistavatele lepingutele või uuringutele, mis on vajalikud kinnisvaraprojekti üksikasjaliku maksumuse ja rahastamise hindamiseks; |
| --- | --- |

4.

artikli 195 lõikes 5 sätestatud eelneva heakskiidu menetlust ei kohaldata ettevalmistavatele lepingutele või uuringutele, mis on vajalikud kinnisvaraprojekti üksikasjaliku maksumuse ja rahastamise hindamiseks;

| 5. | artikli 195 lõike 7 punktides ii–iv osutatud piirmäärasid 750 000 eurot ja 3 000 000 eurot sisaldavad hoonete sisustustöid; üürilepingute puhul kohaldatakse neid künniseid üürile ilma jooksvate ülalpidamiskuludeta, kuid need sisaldavad hoone sisustustöödega seotud kulusid; |
| --- | --- |

5.

artikli 195 lõike 7 punktides ii–iv osutatud piirmäärasid 750 000 eurot ja 3 000 000 eurot sisaldavad hoonete sisustustöid; üürilepingute puhul kohaldatakse neid künniseid üürile ilma jooksvate ülalpidamiskuludeta, kuid need sisaldavad hoone sisustustöödega seotud kulusid;

| 6. | artikli 195 lõike 3 punktis a nimetatud kulud ei sisalda jooksvaid ülalpidamiskulusid |
| --- | --- |

6.

artikli 195 lõike 3 punktis a nimetatud kulud ei sisalda jooksvaid ülalpidamiskulusid

| 7. | komisjon annab artiklis 195 ette nähtud menetluse kohaldamise kohta aru üks aasta pärast finantsmääruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

7.

komisjon annab artiklis 195 ette nähtud menetluse kohaldamise kohta aru üks aasta pärast finantsmääruse jõustumise kuupäeva.

C)   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus artikli 195 lõike 3 kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et raamfinantsmäärusesse lisatakse võrdväärsed sätted ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud ametite ja asutuste kohta.

D)   Euroopa Parlamendi avaldus

85,9 miljoni euro suurust summat, mille Belgia 2010. aasta alguses Euroopa Parlamendile tagasi maksis ja mis on eraldatud ehitusprojektidele, tuleb finantsmääruse artikli 18 kohaselt käsitleda sihtotstarbelise välistuluna.”

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/82 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/82

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Paranduseelarve projekt nr 4/2012

P7_TA(2012)0364

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2012 kohta, III jagu – Komisjon (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD))

2014/C 68 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 310 ja 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 310 ja 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi „finantsmäärus”), eriti selle artikleid 37 ja 38, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi „finantsmäärus”), eriti selle artikleid 37 ja 38,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2011. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juunil 2012. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2012 (COM(2012)0340), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juunil 2012. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta paranduseelarve projekti nr 4/2012 (COM(2012)0340),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2012. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2012 kohta (14059/2012 – C7-0305/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2012. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 4/2012 kohta (14059/2012 – C7-0305/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 423/2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 423/2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevatele liikmesriikidele mõeldud riskijagamisvahendeid (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0308/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0308/2012),

| A. | arvestades, et 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projektil nr 4/2012 on kolm eesmärki, nimelt nelja eelarverea loomine, et jagada kuni 10 % Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi aastate 2007–2013 eraldistest ümber riskijagamisvahenditele, omavahendite prognoosi ülevaatamine ja eelarvestamine, mistõttu muutub liidu eelarvesse tehtavate liikmesriikide omavahendite maksete jaotus, ja eelarverea 16 03 05 01 „Ettevalmistav tegevus – EuroGlobe” maksete assigneeringute all oleva märke „—” asendamine märkega p.m., mis võimaldab teha ümberpaigutamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta üldeelarve paranduseelarve projektil nr 4/2012 on kolm eesmärki, nimelt nelja eelarverea loomine, et jagada kuni 10 % Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi aastate 2007–2013 eraldistest ümber riskijagamisvahenditele, omavahendite prognoosi ülevaatamine ja eelarvestamine, mistõttu muutub liidu eelarvesse tehtavate liikmesriikide omavahendite maksete jaotus, ja eelarverea 16 03 05 01 „Ettevalmistav tegevus – EuroGlobe” maksete assigneeringute all oleva märke „—” asendamine märkega p.m., mis võimaldab teha ümberpaigutamise;

| B. | arvestades, et omavahendite korrigeerimine tuleneb traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaasi prognoosi läbivaatamisest, eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimisest Ühendkuningriigi kasuks (Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine) aastate 2008, 2010 ja 2011 osas ja sellest, et Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi osa Ühendkuningriigile tehtava tagasimakse rahastamisel on vähendatud neljandikuni nende tavapärasest maksest ja seda kärbet rahastavad muud liikmeriigid, Ühendkuningriik välja arvatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et omavahendite korrigeerimine tuleneb traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaasi prognoosi läbivaatamisest, eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimisest Ühendkuningriigi kasuks (Ühendkuningriigile võimaldatav korrigeerimine) aastate 2008, 2010 ja 2011 osas ja sellest, et Austria, Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi osa Ühendkuningriigile tehtava tagasimakse rahastamisel on vähendatud neljandikuni nende tavapärasest maksest ja seda kärbet rahastavad muud liikmeriigid, Ühendkuningriik välja arvatud;

| C. | arvestades, et paranduseelarve projektis nr 4/2012 nähakse ette võimalus lisada ühtekuuluvuspoliitika all riskijagamisvahenditele antud liidu toetusest üle jäänud vahendid ja tagasisaadavad vahendid asjaomase liikmesriigi taotluse alusel selle riigi ühtekuuluvuspoliitikale ette nähtud assigneeringutele järgmisel aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarve projektis nr 4/2012 nähakse ette võimalus lisada ühtekuuluvuspoliitika all riskijagamisvahenditele antud liidu toetusest üle jäänud vahendid ja tagasisaadavad vahendid asjaomase liikmesriigi taotluse alusel selle riigi ühtekuuluvuspoliitikale ette nähtud assigneeringutele järgmisel aastal;

| D. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2012 on täielikult vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kokku lepitud finantsmääruses tehtavate muudatustega, eelkõige selle artikli 131 muutmisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2012 on täielikult vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kokku lepitud finantsmääruses tehtavate muudatustega, eelkõige selle artikli 131 muutmisega;

| 1. | võtab paranduseelarve projekti nr 4/2012 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab paranduseelarve projekti nr 4/2012 teadmiseks;

| 2. | on seisukohal, et kõik ümberpaigutamised ühtekuuluvuspoliitika alt nende määratlemist vajavate rahastamisvahendite jaoks peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud ja kontrollitud, nagu sätestatakse määruses (EL) nr 423/2012; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et kõik ümberpaigutamised ühtekuuluvuspoliitika alt nende määratlemist vajavate rahastamisvahendite jaoks peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud ja kontrollitud, nagu sätestatakse määruses (EL) nr 423/2012;

| 3. | nõuab, et enne lõike 2 kohaste ümberpaigutuste tegemist teavitaks komisjon eelarvepädevaid institutsioone; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et enne lõike 2 kohaste ümberpaigutuste tegemist teavitaks komisjon eelarvepädevaid institutsioone;

| 4. | nõuab, et parlamendile edastatakse korrapärast ja üksikasjalikku teavet kärbitavate tegevusprogrammide, kasutatavate rahastamisvahendite ja toetatavate projektide kohta; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et parlamendile edastatakse korrapärast ja üksikasjalikku teavet kärbitavate tegevusprogrammide, kasutatavate rahastamisvahendite ja toetatavate projektide kohta;

| 5. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2012 kohta muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

5.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 4/2012 kohta muutmata kujul heaks;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2012 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 4/2012 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 56, 29.02.2012.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  ELT L 133, 23.5.2012, lk 1.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/84 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/84

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Metsapaljundusmaterjal ***I

P7_TA(2012)0367

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ, lisades kõnealuse otsuse kohaldamisalasse kategooriasse „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluva metsapaljundusmaterjali ja ajakohastades toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimesid (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – 2012/0172(COD))

2014/C 68 E/14

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0355), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0355),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0175/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0175/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. septembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. septembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0277/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0277/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012P7_TC1-COD(2012)0172

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ, et lisada kategooriasse „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluvat metsapaljundusmaterjali ning ajakohastada toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimesid

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1104/2012/EL) lõplikule kujule).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/85 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/85

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Euroopa kodanike aasta (2013) ***I

P7_TA(2012)0368

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kodanike aasta kohta (2013) (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD))

2014/C 68 E/15

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0489), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0489),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0217/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0217/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0271/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0271/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 137.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012P7_TC1-COD(2011)0217

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2012/EL Euroopa kodanike aasta kohta (2013)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1093/2012/EL) lõplikule kujule).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/86 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/86

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Kontrollikoja liikme ametissenimetamine (Leonard Orban)

P7_TA(2012)0374

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Leonard Orban kontrollikoja liikmeks (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE))

2014/C 68 E/16

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0153/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0153/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0296/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0296/2012),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 26. september 2012. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 26. september 2012. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | ei toeta nõukogu ettepanekut nimetada Leonard Orban kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

ei toeta nõukogu ettepanekut nimetada Leonard Orban kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/87

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2012/001 IE/Talk Talk

P7_TA(2012)0375

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/001 IE/Talk Talk, Iirimaa) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD))

2014/C 68 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0423 – C7-0204/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0423 – C7-0204/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0322/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0322/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Iirimaa on taotlenud abi seoses 592 koondamisega (millest abi taotletakse 432 puhul) ettevõttes Talk Talk Broadband Services (Ireland) Limited (edaspidi „Talk Talk”) ja kolmes talle teenuseid pakkuvas ettevõttes Iirimaal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iirimaa on taotlenud abi seoses 592 koondamisega (millest abi taotletakse 432 puhul) ettevõttes Talk Talk Broadband Services (Ireland) Limited (edaspidi „Talk Talk”) ja kolmes talle teenuseid pakkuvas ettevõttes Iirimaal;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Iirimaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Iirimaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Iirimaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 29. veebruaril 2012, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 15. maini 2012 ja et komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 27. juulil 2012; väljendab heameelt, et hindamismenetlus viidi läbi ning Iirimaa esitas lisateabe kiiresti ja täpselt; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Iirimaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 29. veebruaril 2012, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 15. maini 2012 ja et komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 27. juulil 2012; väljendab heameelt, et hindamismenetlus viidi läbi ning Iirimaa esitas lisateabe kiiresti ja täpselt;

| 3. | märgib, et Talk Talki asukoht oli Waterford Iirimaa kagupiirkonnas (NUTS III) ning et selles piirkonnas on olnud püsivalt keskmisest kõrgem töötuse määr võrreldes ülejäänud riigiga; lisaks sellele on piirkonnal finants- ja majanduskriisi tõttu eriti halvasti läinud – nt töötuse määr kasvas aastatel 2007–2011 4,9 %-lt 18,2 %-le (riigi keskmine on 14,3 %); |
| --- | --- |

3.

märgib, et Talk Talki asukoht oli Waterford Iirimaa kagupiirkonnas (NUTS III) ning et selles piirkonnas on olnud püsivalt keskmisest kõrgem töötuse määr võrreldes ülejäänud riigiga; lisaks sellele on piirkonnal finants- ja majanduskriisi tõttu eriti halvasti läinud – nt töötuse määr kasvas aastatel 2007–2011 4,9 %-lt 18,2 %-le (riigi keskmine on 14,3 %);

| 4. | märgib, et koondamised toimusid kagupiirkonnas, mille tööhõive tase langes aastatel 2007–2011 62,7 %-lt 58,1 %-le ning mille töötuse tase on riigi keskmisest näitajast kõrgem; |
| --- | --- |

4.

märgib, et koondamised toimusid kagupiirkonnas, mille tööhõive tase langes aastatel 2007–2011 62,7 %-lt 58,1 %-le ning mille töötuse tase on riigi keskmisest näitajast kõrgem;

| 5. | peab kahetsusväärseks Talk Talki otsust sõlmida strateegilised sidemed kolme väljaspool ELi asuva teenusepakkujaga, kellele suunatakse suur osa tehtavast tööst, sest selline strateegia on kahjulik ELi tööstuse töökohtadele ja Euroopa 2020. aasta strateegiale; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks Talk Talki otsust sõlmida strateegilised sidemed kolme väljaspool ELi asuva teenusepakkujaga, kellele suunatakse suur osa tehtavast tööst, sest selline strateegia on kahjulik ELi tööstuse töökohtadele ja Euroopa 2020. aasta strateegiale;

| 6. | märgib, et varem oli Talk Talkis kaks koondamiste vooru (aprillis 2010 ja aprillis 2011) ning mõlemal juhul koondati ligikaudu 50 töötajat; kuid neid juhtumeid käsitleti juhtimise ümberkorraldamisena, mis võimaldaks juhtida Waterfordi üksust otse Ühendkuningriigis asuvast peakorterist; lisaks sellele vähenes kõnede arv Talk Talki Waterfordi keskusesse hinnanguliselt 40 %; |
| --- | --- |

6.

märgib, et varem oli Talk Talkis kaks koondamiste vooru (aprillis 2010 ja aprillis 2011) ning mõlemal juhul koondati ligikaudu 50 töötajat; kuid neid juhtumeid käsitleti juhtimise ümberkorraldamisena, mis võimaldaks juhtida Waterfordi üksust otse Ühendkuningriigis asuvast peakorterist; lisaks sellele vähenes kõnede arv Talk Talki Waterfordi keskusesse hinnanguliselt 40 %;

| 7. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse koondatud töötajate tasemele ja vajadustele, eelkõige kuna enamik koondatud töötajatest olid klienditeenindajad ja tehnilise toe pakkujad; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse koondatud töötajate tasemele ja vajadustele, eelkõige kuna enamik koondatud töötajatest olid klienditeenindajad ja tehnilise toe pakkujad;

| 8. | Peab kahetsusväärseks, et Talk Talk otsustas sulgeda Waterfordi keskuse ootamatult ning hoiatas töötajaid ainult 30 päeva ette, mis ei võimaldanud nõuetekohast arutelu koondamiskava üle ega sotsiaalpartnerite kaasamist; peab kahetsusväärseks, et fondi avalduse kavandamisel ega koostamisel ei osalenud sotsiaalpartnerid, sest Talk Talki tasandil ei olnud ametiühinguid; märgib siiski, et asjaomaste töötajatega konsulteeriti otse; |
| --- | --- |

8.

Peab kahetsusväärseks, et Talk Talk otsustas sulgeda Waterfordi keskuse ootamatult ning hoiatas töötajaid ainult 30 päeva ette, mis ei võimaldanud nõuetekohast arutelu koondamiskava üle ega sotsiaalpartnerite kaasamist; peab kahetsusväärseks, et fondi avalduse kavandamisel ega koostamisel ei osalenud sotsiaalpartnerid, sest Talk Talki tasandil ei olnud ametiühinguid; märgib siiski, et asjaomaste töötajatega konsulteeriti otse;

| 9. | tunneb heameelt, et Iirimaa ametivõimud otsustasid alustada kooskõlastatud paketi rakendamist juba 7. septembril 2011– enne kui eelarvepädevad institutsioonid olid teinud otsuse toetuse andmise kohta; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt, et Iirimaa ametivõimud otsustasid alustada kooskõlastatud paketi rakendamist juba 7. septembril 2011– enne kui eelarvepädevad institutsioonid olid teinud otsuse toetuse andmise kohta;

| 10. | märgib, et Iirimaa ametiasutused kaebavad fondi rakendusperioodi ajalise piirangu üle, mis takistab pakkumast kursusi, mille kestus on 24-kuulisest rakendusperioodist pikem; väljendab heameelt asjaolu üle, et abi saavatele töötajatele on loodud kiirendatud õppekavaga bakalaureusekursus, mis lähtub teatavate oskuste puudusest ja mida on võimalik läbida fondi rakendusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Iirimaa ametiasutused kaebavad fondi rakendusperioodi ajalise piirangu üle, mis takistab pakkumast kursusi, mille kestus on 24-kuulisest rakendusperioodist pikem; väljendab heameelt asjaolu üle, et abi saavatele töötajatele on loodud kiirendatud õppekavaga bakalaureusekursus, mis lähtub teatavate oskuste puudusest ja mida on võimalik läbida fondi rakendusperioodi jooksul;

| 11. | toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust; |
| --- | --- |

11.

toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et fondi määrus võimaldab sotsiaalabi maksed, mida riigi õigusaktide alusel tuleb maksta, asendada fondi toetusega; rõhutab, et fondi rahalisi vahendeid tuleks esmajoones kasutada koolituseks ja tööotsinguteks, kutseorientatsiooni programmidele ning ettevõtluse edendamisele, et need oleksid täienduseks riigi institutsioonide toetustele, mitte ei asendaks töötu abiraha ega muid sotsiaalkindlustusmakseid, mille eest vastutavad riigi õigusaktide kohaselt riigi institutsioonid; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et fondi määrus võimaldab sotsiaalabi maksed, mida riigi õigusaktide alusel tuleb maksta, asendada fondi toetusega; rõhutab, et fondi rahalisi vahendeid tuleks esmajoones kasutada koolituseks ja tööotsinguteks, kutseorientatsiooni programmidele ning ettevõtluse edendamisele, et need oleksid täienduseks riigi institutsioonide toetustele, mitte ei asendaks töötu abiraha ega muid sotsiaalkindlustusmakseid, mille eest vastutavad riigi õigusaktide kohaselt riigi institutsioonid;

| 13. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et Globaliseerumisega fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

13.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et Globaliseerumisega fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 14. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 15. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 16. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist; |
| --- | --- |

16.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist;

| 17. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 18. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta;

| 19. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

19.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/001 IE/Talk Talk, Iirimaa)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/685/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/90

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/015/SE/AstraZeneca

P7_TA(2012)0376

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 (taotlus EGF/2011/015 SE/AstraZeneca, Rootsi) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD))

2014/C 68 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0396 – C7-0191/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0396 – C7-0191/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0325/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0325/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Rootsi on taotlenud abi seoses 987 töötaja koondamisega (abi taotletakse neist 700 puhul) AstraZeneca ravimiettevõttes Rootsis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rootsi on taotlenud abi seoses 987 töötaja koondamisega (abi taotletakse neist 700 puhul) AstraZeneca ravimiettevõttes Rootsis;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Rootsil õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Rootsil õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | väljendab heameelt Rootsi valitsuse taotluse üle saada fondist toetust, olgugi et see liikmesriik on vastu fondi kasutamisele pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt Rootsi valitsuse taotluse üle saada fondist toetust, olgugi et see liikmesriik on vastu fondi kasutamisele pärast 2013. aastat;

| 3. | märgib, et Rootsi ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 23. detsembril 2011, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 16. aprillini 2012 ja et komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 16. juulil 2012; väljendab heameelt, et hindamismenetlus viidi läbi ning Rootsi esitas lisateabe kiiresti ja täpselt; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Rootsi ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 23. detsembril 2011, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 16. aprillini 2012 ja et komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 16. juulil 2012; väljendab heameelt, et hindamismenetlus viidi läbi ning Rootsi esitas lisateabe kiiresti ja täpselt;

| 4. | märgib, et mõjutatud ettevõtted asuvad Rootsi 290 omavalitsusüksusest neljas omavalitsusüksuses ning suurem osa koondatud töötajatest koondati Lõuna-Rootsis Lundis; Lundis asuva AstraZeneca üksuse sulgemine on Lundile suureks koormaks ja mõjutab ka kogu Rootsi ravimisektorit; see muutus põhjustab piirkondlikul tööturul tasakaalustamatust; kõigis mõjutatud omavalitsusüksustes suurenes 2009. aasta jaanuarist kuni 2011. aasta novembrini tööpuudus: Lundis 2 467lt 3 025le, Umeås 3 725lt 4 539le, Södertäljes 3 100lt 5 555le ja Mölndalis 1 458lt 1 663le; |
| --- | --- |

4.

märgib, et mõjutatud ettevõtted asuvad Rootsi 290 omavalitsusüksusest neljas omavalitsusüksuses ning suurem osa koondatud töötajatest koondati Lõuna-Rootsis Lundis; Lundis asuva AstraZeneca üksuse sulgemine on Lundile suureks koormaks ja mõjutab ka kogu Rootsi ravimisektorit; see muutus põhjustab piirkondlikul tööturul tasakaalustamatust; kõigis mõjutatud omavalitsusüksustes suurenes 2009. aasta jaanuarist kuni 2011. aasta novembrini tööpuudus: Lundis 2 467lt 3 025le, Umeås 3 725lt 4 539le, Södertäljes 3 100lt 5 555le ja Mölndalis 1 458lt 1 663le;

| 5. | märgib, et Rootsil on olnud ravimiuuringutes tugev positsioon ja AstraZeneca kollektiivsed koondamised on ootamatud; kuigi ravimisektori halvenevat olukorda seoses analoogravimite suurema leviku ning teadus- ja arendustegevuse sisseostmisega väljastpoolt Euroopat osati ette näha, oli mõju AstraZenecale oodatust rängem; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Rootsil on olnud ravimiuuringutes tugev positsioon ja AstraZeneca kollektiivsed koondamised on ootamatud; kuigi ravimisektori halvenevat olukorda seoses analoogravimite suurema leviku ning teadus- ja arendustegevuse sisseostmisega väljastpoolt Euroopat osati ette näha, oli mõju AstraZenecale oodatust rängem;

| 6. | märgib, et Lundi üksuses toimunud teadus- ja arendustegevus on viidud üle AstraZeneca Mölndali üksusesse; tunneb huvi, kas mõnele Lundi töötajale pakuti võimalust saada tööle Mölndali, selle asemel et olla koondatud; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Lundi üksuses toimunud teadus- ja arendustegevus on viidud üle AstraZeneca Mölndali üksusesse; tunneb huvi, kas mõnele Lundi töötajale pakuti võimalust saada tööle Mölndali, selle asemel et olla koondatud;

| 7. | tunneb heameelt asjaolu üle, et töölistele kiire abi andmiseks otsustasid Rootsi ametiasutused alustada meetmete rakendamist 26. oktoobril 2011 palju aega enne, kui tehakse lõplik otsus esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt asjaolu üle, et töölistele kiire abi andmiseks otsustasid Rootsi ametiasutused alustada meetmete rakendamist 26. oktoobril 2011 palju aega enne, kui tehakse lõplik otsus esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 8. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse koondatud töötajate tasemele ja vajadustele, eelkõige kuna enamik koondatud töötajatest olid teadusspetsialistid ja insenerid; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse koondatud töötajate tasemele ja vajadustele, eelkõige kuna enamik koondatud töötajatest olid teadusspetsialistid ja insenerid;

| 9. | märgib, et AstraZenecast koondatud töötajad on kõrgelt kvalifitseeritud ja haritud ning vajavad seetõttu erilähenemisviisi; peab kahetsusväärseks, et Rootsi ametiasutused ei anna teavet valdkondadest, milles koolitusmeetmed ja kutsenõustamine on kavandatud, ega sellest, kas ja kuidas need on kohandatud koondamistest mõjutatud kohalikele turgudele; |
| --- | --- |

9.

märgib, et AstraZenecast koondatud töötajad on kõrgelt kvalifitseeritud ja haritud ning vajavad seetõttu erilähenemisviisi; peab kahetsusväärseks, et Rootsi ametiasutused ei anna teavet valdkondadest, milles koolitusmeetmed ja kutsenõustamine on kavandatud, ega sellest, kas ja kuidas need on kohandatud koondamistest mõjutatud kohalikele turgudele;

| 10. | tunneb heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooled osalesid fondi rakendamise aruteludel ja nende osalemist eeldatakse ka fondist antava abi rakendamist jälgivas töörühmas; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooled osalesid fondi rakendamise aruteludel ja nende osalemist eeldatakse ka fondist antava abi rakendamist jälgivas töörühmas;

| 11. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Rootsi ametiasutused kavatsevad korraldada teadlikkuse tõstmise kampaania fondi toetatavate tegevuste kohta; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Rootsi ametiasutused kavatsevad korraldada teadlikkuse tõstmise kampaania fondi toetatavate tegevuste kohta;

| 12. | märgib, et kooskõlastatud paketis nähakse ette mitmed osalusstiimulid, et innustada meetmetest osavõttu: töö otsimise toetus 7 170 eurot (arvutatud keskmise 6-kuulise osaluse põhjal) ja liikuvustoetus 500 eurot; tuletab meelde, et fondi vahendeid tuleks esmajoones kasutada koolituseks ja tööotsinguteks ning koolitusprogrammideks, selle asemel et kasutada seda otseselt töötu abirahaks, mis on riigi institutsioonide kohustus; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kooskõlastatud paketis nähakse ette mitmed osalusstiimulid, et innustada meetmetest osavõttu: töö otsimise toetus 7 170 eurot (arvutatud keskmise 6-kuulise osaluse põhjal) ja liikuvustoetus 500 eurot; tuletab meelde, et fondi vahendeid tuleks esmajoones kasutada koolituseks ja tööotsinguteks ning koolitusprogrammideks, selle asemel et kasutada seda otseselt töötu abirahaks, mis on riigi institutsioonide kohustus;

| 13. | toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude ühe ja sama sektori paljudes VKEdes toimunud massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige seoses tegevusega enne eeldatavat koondamist ja fondi esitatavate taotluste varajase koostamisega; |
| --- | --- |

13.

toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude ühe ja sama sektori paljudes VKEdes toimunud massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige seoses tegevusega enne eeldatavat koondamist ja fondi esitatavate taotluste varajase koostamisega;

| 14. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus, nähtavus ja järelmeetmed; |
| --- | --- |

14.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus, nähtavus ja järelmeetmed;

| 15. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fondil võib olla tähtis roll koondatud töötajate tööturule tagasipöördumise abistamisel; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fondil võib olla tähtis roll koondatud töötajate tööturule tagasipöördumise abistamisel;

| 16. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 17. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist;

| 18. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 19. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta;

| 20. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

20.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/682/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/93 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/93

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/019 ES/Galicia Metal

P7_TA(2012)0377

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/019 ES/Galicia Metal, Hispaania) (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD))

2014/C 68 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0451 – C7-0214/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0451 – C7-0214/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fond”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fond”);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0323/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0323/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 878 töötaja koondamisega (fondi abi taotletakse 450 puhul) NACE Revision 2 osa 25 („Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed”) (3) alla kuuluvas 35 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Galicias (ES11) Hispaanias; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania taotles abi seoses 878 töötaja koondamisega (fondi abi taotletakse 450 puhul) NACE Revision 2 osa 25 („Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed”) (3) alla kuuluvas 35 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Galicias (ES11) Hispaanias;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 28. maini 2012 ja et komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 9. augustil 2012; märgib, et taotluse hindamismenetlus oleks võinud toimuda tunduvalt kiiremini; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 28. maini 2012 ja et komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 9. augustil 2012; märgib, et taotluse hindamismenetlus oleks võinud toimuda tunduvalt kiiremini;

| 3. | märgib, et koondamised laevaehituse abitööstuses teravdavad rasket tööhõivealast olukorda Galicia piirkonnas; täheldab, et traditsiooniliselt on Galicia peamised majandussektorid olnud kalandus, mootorsõiduki-, tekstiili- ja looduskivitööstus ning laevatehased; kriisi mõju arvestades ei tundu koondatud töötajate väljavaated selles piirkonnas tulevikus uuesti tööd leida olevat siiski eriti lootustandvad; |
| --- | --- |

3.

märgib, et koondamised laevaehituse abitööstuses teravdavad rasket tööhõivealast olukorda Galicia piirkonnas; täheldab, et traditsiooniliselt on Galicia peamised majandussektorid olnud kalandus, mootorsõiduki-, tekstiili- ja looduskivitööstus ning laevatehased; kriisi mõju arvestades ei tundu koondatud töötajate väljavaated selles piirkonnas tulevikus uuesti tööd leida olevat siiski eriti lootustandvad;

| 4. | märgib, et piirkonna tööhõiveolukord on keeruline, kuna naiste tööpuudus jõudis 2011. aasta lõpuks 18 %-ni ja meeste tööpuudus 16,32 %-ni; väljendab heameelt selle üle, et fondis nähakse tõhusat vahendit, millega toetada kohalikku tööturgu, ja selle üle, et piirkond on juba taotlenud fondilt tuge (EGF/2010/003 ES/ Galicia Textiles); |
| --- | --- |

4.

märgib, et piirkonna tööhõiveolukord on keeruline, kuna naiste tööpuudus jõudis 2011. aasta lõpuks 18 %-ni ja meeste tööpuudus 16,32 %-ni; väljendab heameelt selle üle, et fondis nähakse tõhusat vahendit, millega toetada kohalikku tööturgu, ja selle üle, et piirkond on juba taotlenud fondilt tuge (EGF/2010/003 ES/ Galicia Textiles);

| 5. | märgib, et kuigi ELi tasandi prognoos laevaehitussektori taastumise kohta oli mõõdukalt optimistlik, vähenes uute tellimuste hulk 2011. aastal ootamatult 43 % võrra; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kuigi ELi tasandi prognoos laevaehitussektori taastumise kohta oli mõõdukalt optimistlik, vähenes uute tellimuste hulk 2011. aastal ootamatult 43 % võrra;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et selleks, et töölised saaksid kiiret abi, otsustasid Hispaania ametiasutused alustada meetmete rakendamist 23. märtsil 2012. aastal, pikalt enne lõpliku otsuse saamist fondist toetuse saamise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et selleks, et töölised saaksid kiiret abi, otsustasid Hispaania ametiasutused alustada meetmete rakendamist 23. märtsil 2012. aastal, pikalt enne lõpliku otsuse saamist fondist toetuse saamise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 7. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et piirkonna ametiasutused alustasid kõnelusi tööturu osapooltega, et kavandada ja rakendada individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et piirkonna ametiasutused alustasid kõnelusi tööturu osapooltega, et kavandada ja rakendada individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooled osalesid fondi rakendamist puudutavate meetmete kavandamises ja nende osalemist eeldatakse ka meetmete rakendamise järelevalves; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooled osalesid fondi rakendamist puudutavate meetmete kavandamises ja nende osalemist eeldatakse ka meetmete rakendamise järelevalves;

| 10. | märgib, et kooskõlastatud paketis nähakse ette mitmeid osalustoetuseid, et innustada meetmetest osavõttu: tööotsingutoetus (400 eurot) (kindlasummaline toetus), töökohavahetuse toetus (200 eurot), liikuvustoetus (180 eurot), töökohal toimuva väljaõppe toetus (300 eurot); tuletab meelde, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada koolituseks, tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks ning see ei tohiks otseselt asendada töötushüvitist, mille eest vastutavad riigi institutsioonid; |
| --- | --- |

10.

märgib, et kooskõlastatud paketis nähakse ette mitmeid osalustoetuseid, et innustada meetmetest osavõttu: tööotsingutoetus (400 eurot) (kindlasummaline toetus), töökohavahetuse toetus (200 eurot), liikuvustoetus (180 eurot), töökohal toimuva väljaõppe toetus (300 eurot); tuletab meelde, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada koolituseks, tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks ning see ei tohiks otseselt asendada töötushüvitist, mille eest vastutavad riigi institutsioonid;

| 11. | rõhutab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude, eelkõige ühe majandussektori suurt hulka väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid puudutavate massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude, eelkõige ühe majandussektori suurt hulka väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid puudutavate massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et teabes koolitusmeetmete kohta ei kirjeldata seda, millistes sektorites leiavad töötajad tõenäoliselt tööd ja kas paketti on kohandatud vastavalt piirkonna majanduslikele väljavaadetele; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et teabes koolitusmeetmete kohta ei kirjeldata seda, millistes sektorites leiavad töötajad tõenäoliselt tööd ja kas paketti on kohandatud vastavalt piirkonna majanduslikele väljavaadetele;

| 13. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmise peale kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014-2020) menetlust täiendatakse ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus, nähtavus ja järelmeetmed; |
| --- | --- |

13.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmise peale kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014-2020) menetlust täiendatakse ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus, nähtavus ja järelmeetmed;

| 14. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 15. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate püsivat ja pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetab koondatud töötajate püsivat ja pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 16. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist;

| 17. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011. aastal, blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud oma töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele, ning suurendada liidupoolset osa programmi kaasrahastamises 65 %-ni, ning palub nõukogul see meede viivitamata jälle kasutusele võtta; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011. aastal, blokeerida kriisi tõttu tehtud erandi, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud oma töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, anda rahalist abi praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel töö kaotanud inimestele, ning suurendada liidupoolset osa programmi kaasrahastamises 65 %-ni, ning palub nõukogul see meede viivitamata jälle kasutusele võtta;

| 19. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

19.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/019 ES/Galicia Metal, Hispaania)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/683/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/96 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/96

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/009 NL/Gelderland

P7_TA(2012)0378

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction osa 41, Madalmaad) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD))

2014/C 68 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0395 – C7-0190/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0395 – C7-0190/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0334/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0334/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 516 töötaja koondamisega (abi taotletakse 435 puhul) NACE Revision 2 osa 41 (hoonete ehitus) (3) alla kuuluvas 54 ettevõttes, mis tegutsevad Madalmaade NUTS II tasandi piirkonnas Gelderlandis (NL22); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 516 töötaja koondamisega (abi taotletakse 435 puhul) NACE Revision 2 osa 41 (hoonete ehitus) (3) alla kuuluvas 54 ettevõttes, mis tegutsevad Madalmaade NUTS II tasandi piirkonnas Gelderlandis (NL22);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Madalmaadel õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Madalmaadel õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | tunneb heameelt Madalmaade valitsuse esitatud taotluse üle saada fondist finantstoetust, kuigi kõnealune liikmesriik on avaldanud vastuseisu kriisi tõttu tehtud erandi laiendamisele fondi praegustele toetustele, mis ohustab fondi tulevikku pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt Madalmaade valitsuse esitatud taotluse üle saada fondist finantstoetust, kuigi kõnealune liikmesriik on avaldanud vastuseisu kriisi tõttu tehtud erandi laiendamisele fondi praegustele toetustele, mis ohustab fondi tulevikku pärast 2013. aastat;

| 3. | märgib, et Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 15. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 16. juulil 2012; märgib, et hindamismenetlus ning liikmesriigi poolt lisateabe esitamine oleks võinud toimuda tunduvalt kiiremini; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 15. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 16. juulil 2012; märgib, et hindamismenetlus ning liikmesriigi poolt lisateabe esitamine oleks võinud toimuda tunduvalt kiiremini;

| 4. | märgib, et arvestades ehitussektori olulisust Gelderlandis, on koondamised avaldanud ränka mõju; ehituses töötab suhteliselt palju inimesi (ca 60 000 inimest 2011. aastal), võrreldes teiste sektoritega, nagu keemia- (9 000), toiduainete- (15 000) ning metallurgia- ja elektritööstus (40 300); tööpuuduse määr Gelderlandis oli 2011. aastal 5,9 %, mis on veidi kõrgem kui Madalmaades keskmiselt; aastal kadus ehitussektoris 4 100 töökohta (langus 6,5 %); noorte tööpuudus tõusis 2011. aastal 10 % võrra; |
| --- | --- |

4.

märgib, et arvestades ehitussektori olulisust Gelderlandis, on koondamised avaldanud ränka mõju; ehituses töötab suhteliselt palju inimesi (ca 60 000 inimest 2011. aastal), võrreldes teiste sektoritega, nagu keemia- (9 000), toiduainete- (15 000) ning metallurgia- ja elektritööstus (40 300); tööpuuduse määr Gelderlandis oli 2011. aastal 5,9 %, mis on veidi kõrgem kui Madalmaades keskmiselt; aastal kadus ehitussektoris 4 100 töökohta (langus 6,5 %); noorte tööpuudus tõusis 2011. aastal 10 % võrra;

| 5. | märgib, et Gelderland on oma ligi 2 miljoni elanikuga Madalmaade suurim provints; piirkonna elanikud on hea haridusega ja seal asub umbes 146 000 ettevõtet; valdav enamus koondatud töötajatest on lihtelukutsete esindajad; seetõttu on vajadus lisakoolituse ja -hariduse järele, et võimaldada neil naasta tööturule; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Gelderland on oma ligi 2 miljoni elanikuga Madalmaade suurim provints; piirkonna elanikud on hea haridusega ja seal asub umbes 146 000 ettevõtet; valdav enamus koondatud töötajatest on lihtelukutsete esindajad; seetõttu on vajadus lisakoolituse ja -hariduse järele, et võimaldada neil naasta tööturule;

| 6. | märgib sellegipoolest, et Eurostati andmetel oli Madalmaade töötuse määr 2010. aasta juulis 5,3 %, mis oli oma madaluse poolest ELis teisel kohal; |
| --- | --- |

6.

märgib sellegipoolest, et Eurostati andmetel oli Madalmaade töötuse määr 2010. aasta juulis 5,3 %, mis oli oma madaluse poolest ELis teisel kohal;

| 7. | tunneb heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Madalmaade ametiasutused alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Madalmaade ametiasutused alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 8. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta töötajate tööalast konkurentsivõimet – eriti lihtelukutsete puhul, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse koondatud töötajate tasemele ja vajadustele; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta töötajate tööalast konkurentsivõimet – eriti lihtelukutsete puhul, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse koondatud töötajate tasemele ja vajadustele;

| 9. | märgib rahuloluga, et sotsiaalpartnerid osalesid kooskõlastatud paketi koostamisel ja rakendamisel ning et nimetatud pakett on osa sotsiaalpartnerite poolt heaks kiidetud sotsiaalkavast; |
| --- | --- |

9.

märgib rahuloluga, et sotsiaalpartnerid osalesid kooskõlastatud paketi koostamisel ja rakendamisel ning et nimetatud pakett on osa sotsiaalpartnerite poolt heaks kiidetud sotsiaalkavast;

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et Madalmaade eelmiste taotlustega võrreldes on kooskõlastatud paketi elemendid käesolevas taotluses põhjalikumalt lahti seletatud; märgib sellegipoolest, et koolituse hind on väga kõrge (18 000 eurot töötaja kohta, kusjuures see on ette nähtud 75 töötajale), samuti on kõrged töökohavahetuseks ette nähtud toetused (8 500 eurot töötaja kohta ning ette nähtud 150 töötajale); soovib nende kahe meetme ja neid läbi viivate ettevõtjate kohta rohkem teavet; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt selle üle, et Madalmaade eelmiste taotlustega võrreldes on kooskõlastatud paketi elemendid käesolevas taotluses põhjalikumalt lahti seletatud; märgib sellegipoolest, et koolituse hind on väga kõrge (18 000 eurot töötaja kohta, kusjuures see on ette nähtud 75 töötajale), samuti on kõrged töökohavahetuseks ette nähtud toetused (8 500 eurot töötaja kohta ning ette nähtud 150 töötajale); soovib nende kahe meetme ja neid läbi viivate ettevõtjate kohta rohkem teavet;

| 11. | rõhutab asjaolu, et nii selle taotluse kui muude ühe ja sama sektori suures hulgas väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd) toimunud massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige selles osas, mis puutub füüsilisest isikust ettevõtjate ja VKEde omanike fondist toetuse saamise kõlblikkuse käsitlemist tulevases määruses ning korda, mida piirkonnad ja liikmesriigid kasutavad sektoripõhiste, suurt hulka ettevõtteid hõlmavate toetustaotluste kiireks esitamiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab asjaolu, et nii selle taotluse kui muude ühe ja sama sektori suures hulgas väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd) toimunud massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust, eelkõige selles osas, mis puutub füüsilisest isikust ettevõtjate ja VKEde omanike fondist toetuse saamise kõlblikkuse käsitlemist tulevases määruses ning korda, mida piirkonnad ja liikmesriigid kasutavad sektoripõhiste, suurt hulka ettevõtteid hõlmavate toetustaotluste kiireks esitamiseks;

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et fondist saadavat toetust on kavas kasutada üksnes aktiivsete tööturumeetmete (koolituse ja nõustamise) jaoks ning seda ei kasutata toimetulekutoetuste maksmiseks; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt asjaolu üle, et fondist saadavat toetust on kavas kasutada üksnes aktiivsete tööturumeetmete (koolituse ja nõustamise) jaoks ning seda ei kasutata toimetulekutoetuste maksmiseks;

| 13. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas pingutusi; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

13.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks menetlus- ja eelarvekorra parandamise osas pingutusi; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 14. | tunneb heameelt selle üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Madalmaade ametiasutused alustada meetmete rakendamist 1. jaanuaril 2012, aegsasti enne lõpliku otsuse tegemist fondist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks toetuse andmise kohta; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt selle üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Madalmaade ametiasutused alustada meetmete rakendamist 1. jaanuaril 2012, aegsasti enne lõpliku otsuse tegemist fondist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks toetuse andmise kohta;

| 15. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 16. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale, pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale, pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 17. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka oma aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka oma aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste kattumist;

| 18. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada Globaliseerimisega Kohanemise Euroopa Fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2012. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro suuruses summas maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada Globaliseerimisega Kohanemise Euroopa Fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 19. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta;

| 20. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

20.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction osa 41, Madalmaad)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/681/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/100 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/100

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/021 NL/Zalco

P7_TA(2012)0379

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/021 NL/Zalco, Madalmaad) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD))

2014/C 68 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0450 – C7-0220/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0450 – C7-0220/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe), (1) eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe), (1) eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (fondi määrus) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (fondi määrus) (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0324/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0324/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 616 töötaja koondamisega (abi taotletakse kõigi puhul, nendest 478 koondamist toimus äriühingus Zalco Aluminium Zeeland Company NV, 18 koondamist tema tarnijaettevõttes ECL Services Netherlands bv ja 120 koondamist ettevõttes Start), mis toimusid lühikesel vaatlusalusel perioodil 1.–27. detsembrini 2011; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 616 töötaja koondamisega (abi taotletakse kõigi puhul, nendest 478 koondamist toimus äriühingus Zalco Aluminium Zeeland Company NV, 18 koondamist tema tarnijaettevõttes ECL Services Netherlands bv ja 120 koondamist ettevõttes Start), mis toimusid lühikesel vaatlusalusel perioodil 1.–27. detsembrini 2011;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Madalmaadel õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Madalmaadel õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | tunneb heameelt Madalmaade valitsuse esitatud taotluse üle fondist finantstoetuse saamiseks, kuigi kõnealune liikmesriik on avaldanud vastuseisu laiendada kriisi tõttu tehtud erandit praegusele fondile, mis ohustab fondi tulevikku pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt Madalmaade valitsuse esitatud taotluse üle fondist finantstoetuse saamiseks, kuigi kõnealune liikmesriik on avaldanud vastuseisu laiendada kriisi tõttu tehtud erandit praegusele fondile, mis ohustab fondi tulevikku pärast 2013. aastat;

| 3. | märgib, et Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 9. augustil 2012; peab kahetsusväärseks, et hindamiseks kulus palju aega; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 28. detsembril 2011 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 9. augustil 2012; peab kahetsusväärseks, et hindamiseks kulus palju aega;

| 4. | märgib, et koondamistest mõjutatud ala asub NUTS II piirkonnas Zeelandis, mis on Madalmaade edelaosas paiknev provints; Zeelandit võib lugeda väikese tööturuga alaks, kuna ta asub Madalmaade äärealal, tal on piiriala staatus, väga suured alad on üle ujutatud ning Zeelandi suhteliselt suur pindala ja saarestikuline struktuur piiravad juurdepääsu ja liikuvust; koondatud töötajad elavad suhteliselt väikestes linnades (kuni 50 000 elanikku), seega on koondamistel siin märkimisväärne mõju; |
| --- | --- |

4.

märgib, et koondamistest mõjutatud ala asub NUTS II piirkonnas Zeelandis, mis on Madalmaade edelaosas paiknev provints; Zeelandit võib lugeda väikese tööturuga alaks, kuna ta asub Madalmaade äärealal, tal on piiriala staatus, väga suured alad on üle ujutatud ning Zeelandi suhteliselt suur pindala ja saarestikuline struktuur piiravad juurdepääsu ja liikuvust; koondatud töötajad elavad suhteliselt väikestes linnades (kuni 50 000 elanikku), seega on koondamistel siin märkimisväärne mõju;

| 5. | märgib, et Middelburgi kohus kuulutas 13. detsembril 2011 välja äriühingu Zalco Aluminium Zeeland Company NV pankroti; tööturu osapoolte hinnangul võidakse Zalco Aluminium Zeeland Company NV pankroti otsese tagajärjena koondada ka teisi töötajaid tootmisahela eelneva ja järgneva etapi ettevõtetes; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Middelburgi kohus kuulutas 13. detsembril 2011 välja äriühingu Zalco Aluminium Zeeland Company NV pankroti; tööturu osapoolte hinnangul võidakse Zalco Aluminium Zeeland Company NV pankroti otsese tagajärjena koondada ka teisi töötajaid tootmisahela eelneva ja järgneva etapi ettevõtetes;

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Madalmaade ametiasutused hakata rakendama meetmeid 2. jaanuaril 2012. aastal, st tublisti enne lõplikku otsust fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Madalmaade ametiasutused hakata rakendama meetmeid 2. jaanuaril 2012. aastal, st tublisti enne lõplikku otsust fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 7. | märgib, et koondamised mõjutavad oluliselt kohalikke kogukondi ning vabade töökohtade ja töötute arvu suhet; peab kahetsusväärseks, et taotlus ei sisalda statistilisi andmeid kõnealuse tööturu kohta; |
| --- | --- |

7.

märgib, et koondamised mõjutavad oluliselt kohalikke kogukondi ning vabade töökohtade ja töötute arvu suhet; peab kahetsusväärseks, et taotlus ei sisalda statistilisi andmeid kõnealuse tööturu kohta;

| 8. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et asjaomaste tööturu osapooltega konsulteeriti fondist saadava abi rakendamise üle; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et asjaomaste tööturu osapooltega konsulteeriti fondist saadava abi rakendamise üle;

| 10. | tunneb heameelt tööturu osapoolte kaasamine üle kooskõlastatud paketi kavandamisse Zalco mobiilsuskeskuse kaudu, mis on Zeelandi tööturu osaliste ühine algatus; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt tööturu osapoolte kaasamine üle kooskõlastatud paketi kavandamisse Zalco mobiilsuskeskuse kaudu, mis on Zeelandi tööturu osaliste ühine algatus;

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et fondist saadavat toetust on kavas kasutada üksnes aktiivsete tööturumeetmete (koolituse ja nõustamise) jaoks ning seda ei kasutata toetuste maksmiseks. |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et fondist saadavat toetust on kavas kasutada üksnes aktiivsete tööturumeetmete (koolituse ja nõustamise) jaoks ning seda ei kasutata toetuste maksmiseks.

| 12. | toonitab, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks õppust võtta; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks õppust võtta;

| 13. | peab kahetsusväärseks, et teabes koolitusmeetmete kohta ei kirjeldata seda, millistes sektorites leiavad töötajad tõenäoliselt tööd ja kas paketti on kohandatud vastavalt piirkonna majanduslikele väljavaadetele; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks, et teabes koolitusmeetmete kohta ei kirjeldata seda, millistes sektorites leiavad töötajad tõenäoliselt tööd ja kas paketti on kohandatud vastavalt piirkonna majanduslikele väljavaadetele;

| 14. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

14.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 15. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 16. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tööturule tagasipöördumist pikemaajaliste töösuhete sõlmimiseks; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tööturule tagasipöördumist pikemaajaliste töösuhete sõlmimiseks; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 17. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave hõlmab ka nende meetmete vastastikust täiendavust struktuurifondidest rahastatavate meetmetega; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave hõlmab ka nende meetmete vastastikust täiendavust struktuurifondidest rahastatavate meetmetega; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist;

| 18. | on rahul asjaoluga, et parlamendi korduvate nõudmiste peale on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

18.

on rahul asjaoluga, et parlamendi korduvate nõudmiste peale on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 19. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust mitte lubada laiendada pärast 31. detsembrit 2011 esitatud taotlustele nn kriisierandit, millega lubati lisaks maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel töö kaotanutele toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust mitte lubada laiendada pärast 31. detsembrit 2011 esitatud taotlustele nn kriisierandit, millega lubati lisaks maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel töö kaotanutele toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamatult uuesti kasutusele võtta;

| 20. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/021 NL/Zalco, Madalmaad)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/684/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/103 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/103

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2010/015 FR/Peugeot

P7_TA(2012)0380

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/015 FR/Peugeot, Prantsusmaa) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD))

2014/C 68 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0461 – C7-0222/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0461 – C7-0222/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0333/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0333/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Prantsusmaa taotles abi seoses 2 089 töötaja koondamisega (abi taotletakse kõigi puhul), nendest 649 koondamist toimus äriühingu PSA Peugeot Citroën kahes harus (Peugeot Citroën Automobiles ja Sevelnord) vaatlusalusel perioodil 1. novembrist 2009 kuni 28. veebruarini 2010, ning veel 1 440 töötajat koondati samades ettevõtetes enne ja pärast vaatlusalust perioodi sama koondamiskava raames vabatahtliku lahkumise alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Prantsusmaa taotles abi seoses 2 089 töötaja koondamisega (abi taotletakse kõigi puhul), nendest 649 koondamist toimus äriühingu PSA Peugeot Citroën kahes harus (Peugeot Citroën Automobiles ja Sevelnord) vaatlusalusel perioodil 1. novembrist 2009 kuni 28. veebruarini 2010, ning veel 1 440 töötajat koondati samades ettevõtetes enne ja pärast vaatlusalust perioodi sama koondamiskava raames vabatahtliku lahkumise alusel;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Prantsusmaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Prantsusmaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 5. mail 2010, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 13. aprillini 2012 ja et komisjon tegi oma lõpliku hinnangu teatavaks 21. augustil 2012; märgib, et hindamisprotsess oli väga pikk ja keeruline; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 5. mail 2010, lisasid sellele täiendavat teavet kuni 13. aprillini 2012 ja et komisjon tegi oma lõpliku hinnangu teatavaks 21. augustil 2012; märgib, et hindamisprotsess oli väga pikk ja keeruline;

| 3. | väljendab kahetsust, et taotluse esitamisest 5. mail 2010 kuni eelarvepädeva institutsiooni otsuse ettepaneku vastuvõtmiseni 21. augustil 2012 kulus 27 kuud; märgib, et see on seni pikim aeg, mis on kulunud fondi kasutamiseks esitatud taotluse hindamiseks alates selle loomisest 2007. aastal; |
| --- | --- |

3.

väljendab kahetsust, et taotluse esitamisest 5. mail 2010 kuni eelarvepädeva institutsiooni otsuse ettepaneku vastuvõtmiseni 21. augustil 2012 kulus 27 kuud; märgib, et see on seni pikim aeg, mis on kulunud fondi kasutamiseks esitatud taotluse hindamiseks alates selle loomisest 2007. aastal;

| 4. | märgib, et koondamised, mida kõnealune taotlus puudutab, on seotud Prantsusmaa kümne piirkonnaga, millest enamik asub riigi põhjapoolses osas, kuid vabatahtlikud lahkumised puudtavad peamiselt Bretagne (32 % vabatahtlikest lahkumistest), Ile-de-France (25 %) ja Franche-Comté (13 %) piirkondi; |
| --- | --- |

4.

märgib, et koondamised, mida kõnealune taotlus puudutab, on seotud Prantsusmaa kümne piirkonnaga, millest enamik asub riigi põhjapoolses osas, kuid vabatahtlikud lahkumised puudtavad peamiselt Bretagne (32 % vabatahtlikest lahkumistest), Ile-de-France (25 %) ja Franche-Comté (13 %) piirkondi;

| 5. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on osa vabatahtliku koondamise kavast, mis võeti kasutusele, et aidata 5 100 töölisel PSAst lahkuda ning mis hõlmab Prantsusmaa seadustega massiliste koondamiste puhul ette nähtud meetmeid, nagu varase pensionile mineku võimalused; |
| --- | --- |

5.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on osa vabatahtliku koondamise kavast, mis võeti kasutusele, et aidata 5 100 töölisel PSAst lahkuda ning mis hõlmab Prantsusmaa seadustega massiliste koondamiste puhul ette nähtud meetmeid, nagu varase pensionile mineku võimalused;

| 6. | märgib, et äriühingu PSA Peugeot Citroën tütarettevõte Citroën Automobiles on vastavalt Prantsusmaa seadustele kohustatud aitama kaasa nende piirkondade taastamisele, toetades uute tegevusalade ja uute töökohtade loomist, et leevendada koondamiste mõju; |
| --- | --- |

6.

märgib, et äriühingu PSA Peugeot Citroën tütarettevõte Citroën Automobiles on vastavalt Prantsusmaa seadustele kohustatud aitama kaasa nende piirkondade taastamisele, toetades uute tegevusalade ja uute töökohtade loomist, et leevendada koondamiste mõju;

| 7. | märgib, et fondist toetatakse ainult riiklike seadustega ette nähtud meetmete lisameetmeid koondamiskava kolmes valdkonnas: „tööalane või isiklik projekt”, „ümberpaigutamise puhkus“ ja „äriettevõtte loomine või ülevõtmine“; palub rohkem teavet selle kohta, mille poolest on individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketis sisalduvad meetmed täiendavad võrreldes riiklike seaduste või kollektiivlepingutega ette nähtud meetmetega; |
| --- | --- |

7.

märgib, et fondist toetatakse ainult riiklike seadustega ette nähtud meetmete lisameetmeid koondamiskava kolmes valdkonnas: „tööalane või isiklik projekt”, „ümberpaigutamise puhkus“ ja „äriettevõtte loomine või ülevõtmine“; palub rohkem teavet selle kohta, mille poolest on individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketis sisalduvad meetmed täiendavad võrreldes riiklike seaduste või kollektiivlepingutega ette nähtud meetmetega;

| 8. | tunneb heameelt, et selleks, et töölised saaksid kiiret abi, otsustasid Prantsusmaa ametiasutused alustada meetmete rakendamist enne fondilt lõpliku otsuse saamist toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt, et selleks, et töölised saaksid kiiret abi, otsustasid Prantsusmaa ametiasutused alustada meetmete rakendamist enne fondilt lõpliku otsuse saamist toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 9. | märgib, et kooskõlastatud pakett hõlmab toetusi kategoorias “ümberpaigutamise puhkus”, mis ulatuvad 5 105,18 euroni töötaja kohta ning mida pakutakse 1 080 töötajale; tuletab meelde, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada koolituseks, tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks ning see ei tohiks otseselt asendada töötushüvitist, mille eest vastutavad riigi institutsioonid; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kooskõlastatud pakett hõlmab toetusi kategoorias “ümberpaigutamise puhkus”, mis ulatuvad 5 105,18 euroni töötaja kohta ning mida pakutakse 1 080 töötajale; tuletab meelde, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada koolituseks, tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks ning see ei tohiks otseselt asendada töötushüvitist, mille eest vastutavad riigi institutsioonid;

| 10. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskuseid ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskuseid ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 11. | palub rohkem teavet pakutava koolituse liikide kohta, eeskätt üle 55-aastastele töötajatele, kes moodustavad sihtrühmast enam kui 41,55 %, ning rõhutab, kui oluline on (ümber)õpe aktiivse tööturumeetmena, arvestades tööturu tulevasi vajadusi, et edendada jätkusuutlikku tööhõivet; |
| --- | --- |

11.

palub rohkem teavet pakutava koolituse liikide kohta, eeskätt üle 55-aastastele töötajatele, kes moodustavad sihtrühmast enam kui 41,55 %, ning rõhutab, kui oluline on (ümber)õpe aktiivse tööturumeetmena, arvestades tööturu tulevasi vajadusi, et edendada jätkusuutlikku tööhõivet;

| 12. | toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust; |
| --- | --- |

12.

toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust;

| 13. | märgib, et need meetmed ei asenda meetmeid, mida ettevõte peab võtma riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt, ning et kõnealused meetmed on suunatud üksikisikutest töötajatele ja neid ei tohi kasutada PSA ümberkorraldamiseks; |
| --- | --- |

13.

märgib, et need meetmed ei asenda meetmeid, mida ettevõte peab võtma riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt, ning et kõnealused meetmed on suunatud üksikisikutest töötajatele ja neid ei tohi kasutada PSA ümberkorraldamiseks;

| 14. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

14.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 15. | tuletab meelde, et komisjon on oma teatises „Reageerimine kriisile Euroopa autotööstuses” (COM(2009)0104) esitanud tervikliku lähenemisviisi struktuuriliste probleemide lahendamiseks, muutes asjaomase sektori konkurentsivõimelisemaks ja paremini tuleviku vajadustele vastavaks, millele fondi meetmed saavad positiivselt kaasa aidata, kuigi väikeses ulatuses; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et komisjon on oma teatises „Reageerimine kriisile Euroopa autotööstuses” (COM(2009)0104) esitanud tervikliku lähenemisviisi struktuuriliste probleemide lahendamiseks, muutes asjaomase sektori konkurentsivõimelisemaks ja paremini tuleviku vajadustele vastavaks, millele fondi meetmed saavad positiivselt kaasa aidata, kuigi väikeses ulatuses;

| 16. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 17. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate pikaajalist tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad ebakindlamas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 18. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist; |
| --- | --- |

18.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist;

| 19. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 20. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

20.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta;

| 21. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

21.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/015 FR/Peugeot, Prantsusmaa)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/680/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/106

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2012/003 DK/VESTAS

P7_TA(2012)0381

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD))

2014/C 68 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0502 – C7-0292/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0502 – C7-0292/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006 institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006 institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0345/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0345/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks vajalikud õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Taani on taotlenud abi seoses 720 töötaja koondamisega tuuleturbiine tootvas Taani äriühingus Vestas ning abi taotletakse kõigi nimetatud töötajate jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Taani on taotlenud abi seoses 720 töötaja koondamisega tuuleturbiine tootvas Taani äriühingus Vestas ning abi taotletakse kõigi nimetatud töötajate jaoks;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Taanil õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Taanil õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Taani ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 14. mail 2012 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 13. septembril 2012; avaldab heameelt kiire hindamisprotsessi üle; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Taani ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 14. mail 2012 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 13. septembril 2012; avaldab heameelt kiire hindamisprotsessi üle;

| 3. | märgib, et selline atraktiivne ja innovaatiline ettevõte nagu Vestas pakkus asjaomastes omavalitsuspiirkondades paljudele töötajatele kõrget kvalifikatsiooni ja kvaliteeti nõudvaid tööstussektori töökohti ning nende töökohtade kaotus on asetanud piirkonna raskesse olukorda; märgib, et koondamised on toimunud ajal, mil tööpuudus kiirelt tõuseb, näiteks 2012. aasta veebruaris oli Midtjyllandis 36 426 töötut ja Syddanmarkis 40 004 töötut (võrreldes vastavalt 28 402 ja 29 751 töötuga 2011. aasta augustis); |
| --- | --- |

3.

märgib, et selline atraktiivne ja innovaatiline ettevõte nagu Vestas pakkus asjaomastes omavalitsuspiirkondades paljudele töötajatele kõrget kvalifikatsiooni ja kvaliteeti nõudvaid tööstussektori töökohti ning nende töökohtade kaotus on asetanud piirkonna raskesse olukorda; märgib, et koondamised on toimunud ajal, mil tööpuudus kiirelt tõuseb, näiteks 2012. aasta veebruaris oli Midtjyllandis 36 426 töötut ja Syddanmarkis 40 004 töötut (võrreldes vastavalt 28 402 ja 29 751 töötuga 2011. aasta augustis);

| 4. | tunneb heameelt, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Taani ametiasutused alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Taani ametiasutused alustada meetmete rakendamist enne, kui on tehtud lõplik otsus fondi toetuse andmise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks;

| 5. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti hakati rakendama 12. augustil 2012, st tunduvalt enne eelarvepädevate institutsioonide otsust anda fondist toetust; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti hakati rakendama 12. augustil 2012, st tunduvalt enne eelarvepädevate institutsioonide otsust anda fondist toetust;

| 6. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta koondatud töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte ainult koondatud töötajate vajadustele, vaid ka praegusele ettevõtluskeskkonnale, eelkõige võttes arvesse, et paljud koondatud töötajatest olid kõrge kvalifikatsiooniga eksperdid ja insenerid; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta koondatud töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte ainult koondatud töötajate vajadustele, vaid ka praegusele ettevõtluskeskkonnale, eelkõige võttes arvesse, et paljud koondatud töötajatest olid kõrge kvalifikatsiooniga eksperdid ja insenerid;

| 7. | märgib, et käesolev on kolmas fondi kasutuselevõtmise taotlus, mis on seotud koondamistega tuuleturbiinide tööstuses, ja et kõik kolm taotlust on esitanud Taani (EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery ja EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber); |
| --- | --- |

7.

märgib, et käesolev on kolmas fondi kasutuselevõtmise taotlus, mis on seotud koondamistega tuuleturbiinide tööstuses, ja et kõik kolm taotlust on esitanud Taani (EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery ja EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber);

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooltega peeti paketi koostamisetapi käigus nõu ja neile antakse projekti elluviimisest teada; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooltega peeti paketi koostamisetapi käigus nõu ja neile antakse projekti elluviimisest teada;

| 9. | märgib, et Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksuses toimunud koondamised on põhjustatud otseselt strateegilisest otsusest, mille ettevõtja Vestas tegi 2011. aasta novembris ja mille kohaselt tuleb ettevõtte struktuur ümber korraldada ning minna piirkondlikel turgudel, eelkõige Hiinas, klientidele lähemale; märgib, et ümberkorralduse tõttu koondatakse üle kogu maailma 2 335 inimest ja selle tulemusel vähenevad ettevõtja püsikulud hinnanguliselt 150 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksuses toimunud koondamised on põhjustatud otseselt strateegilisest otsusest, mille ettevõtja Vestas tegi 2011. aasta novembris ja mille kohaselt tuleb ettevõtte struktuur ümber korraldada ning minna piirkondlikel turgudel, eelkõige Hiinas, klientidele lähemale; märgib, et ümberkorralduse tõttu koondatakse üle kogu maailma 2 335 inimest ja selle tulemusel vähenevad ettevõtja püsikulud hinnanguliselt 150 miljoni euro võrra;

| 10. | toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust; |
| --- | --- |

10.

toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust;

| 11. | märgib, et fondist on toetust antud juba 325-le ettevõtja Vestas 825st töötajast, kes koondati 2009. aastal toimunud esimese koondamislaine ajal; tunneb huvi, kui palju töötajaid on koordineeritud paketi abil uuesti tööturule integreeritud ja kas kõnealuses piirkonnas fondist järjekordse toetuse saamiseks on järeldusi tehtud; |
| --- | --- |

11.

märgib, et fondist on toetust antud juba 325-le ettevõtja Vestas 825st töötajast, kes koondati 2009. aastal toimunud esimese koondamislaine ajal; tunneb huvi, kui palju töötajaid on koordineeritud paketi abil uuesti tööturule integreeritud ja kas kõnealuses piirkonnas fondist järjekordse toetuse saamiseks on järeldusi tehtud;

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et pakett sisaldab oma ettevõtte loomiseks suuri rahalisi stiimuleid, mis on rangelt seotud osalemisega ettevõtluskursustel ja fondi projekti lõpus toimuvatel jälgimiskohtumisel; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt selle üle, et pakett sisaldab oma ettevõtte loomiseks suuri rahalisi stiimuleid, mis on rangelt seotud osalemisega ettevõtluskursustel ja fondi projekti lõpus toimuvatel jälgimiskohtumisel;

| 13. | märgib aga, et ilmselt üle poole fondi toetusest kulutatakse rahalistele hüvitistele, sest 720 töötajat peaksid saama päevarahasid (sh õppetoetusi), mille suurus on hinnanguliselt 10 400 töötaja kohta; |
| --- | --- |

13.

märgib aga, et ilmselt üle poole fondi toetusest kulutatakse rahalistele hüvitistele, sest 720 töötajat peaksid saama päevarahasid (sh õppetoetusi), mille suurus on hinnanguliselt 10 400 töötaja kohta;

| 14. | tuletab meelde, et fondist antavat toetust tuleks kasutada eelkõige tööotsinguteks ja koolitusteks, mitte otsesteks rahalisteks hüvitisteks; on seisukohal, et kui fond on osa paketist, siis peaks fondi toetus olema täiendavat laadi ja mitte mingil juhul ei tohiks see asendada liikmesriigi õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt liikmesriigi või ettevõtete poolt maksmisele kuuluvaid hüvitisi; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et fondist antavat toetust tuleks kasutada eelkõige tööotsinguteks ja koolitusteks, mitte otsesteks rahalisteks hüvitisteks; on seisukohal, et kui fond on osa paketist, siis peaks fondi toetus olema täiendavat laadi ja mitte mingil juhul ei tohiks see asendada liikmesriigi õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt liikmesriigi või ettevõtete poolt maksmisele kuuluvaid hüvitisi;

| 15. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

15.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 16. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 17. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 18. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist; |
| --- | --- |

18.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist;

| 19. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud;

| 20. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

20.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/731/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/109 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/109

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtt: taotlus EGF/2012/002 DE/manroland

P7_TA(2012)0382

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksamaa) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD))

2014/C 68 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0493 – C7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0493 – C7-0294/2012),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0346/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0346/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Saksamaa on taotlenud abi seoses 2 284 koondamisega trükimasinaid tootvas ettevõttes manroland AG ja selle kahes tütarettevõttes ning samuti ühes tarnivas ettevõttes Saksamaal, kusjuures abi taotletakse neist 2 103 inimesele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saksamaa on taotlenud abi seoses 2 284 koondamisega trükimasinaid tootvas ettevõttes manroland AG ja selle kahes tütarettevõttes ning samuti ühes tarnivas ettevõttes Saksamaal, kusjuures abi taotletakse neist 2 103 inimesele;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Saksamaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Saksamaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Saksamaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 4. mail 2012. aastal ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 13. septembril 2012. aastal; avaldab heameelt kiire hindamisprotsessi üle; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Saksamaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 4. mail 2012. aastal ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 13. septembril 2012. aastal; avaldab heameelt kiire hindamisprotsessi üle;

| 3. | märgib, et koondamised puudutava Saksamaa kolme eri piirkonda – Augsburg (Baier), Offenbach (Hessen) ja Plauen (Saksimaa), kusjuures sulgemine ja koondamised on mõjutanud ka teisi naabruses asuvaid suuremaid linnu, sealhulgas Aschaffenburgi, Wiesbadenit, Darmstadti ja Frankfurti; märgib, et neist piirkondadest on kõige kehvem olukord Plauenis, mis on Saksamaa idaosas asuv väikese rahvaarvuga linn, kuid kus inimesed sõltuvad suurel määral sotsiaaltoetustest; märgib, et ettevõtja manroland maksejõuetuse tõttu kaob nüüd piirkonna suuruselt kolmas tööandja (enne sulgemist 700 töötajat), mis oli üks vaid kolmest ettevõtjast, kes oli piisavalt suur, et sõlmida oma töötajatega kollektiivsed palgakokkulepped; |
| --- | --- |

3.

märgib, et koondamised puudutava Saksamaa kolme eri piirkonda – Augsburg (Baier), Offenbach (Hessen) ja Plauen (Saksimaa), kusjuures sulgemine ja koondamised on mõjutanud ka teisi naabruses asuvaid suuremaid linnu, sealhulgas Aschaffenburgi, Wiesbadenit, Darmstadti ja Frankfurti; märgib, et neist piirkondadest on kõige kehvem olukord Plauenis, mis on Saksamaa idaosas asuv väikese rahvaarvuga linn, kuid kus inimesed sõltuvad suurel määral sotsiaaltoetustest; märgib, et ettevõtja manroland maksejõuetuse tõttu kaob nüüd piirkonna suuruselt kolmas tööandja (enne sulgemist 700 töötajat), mis oli üks vaid kolmest ettevõtjast, kes oli piisavalt suur, et sõlmida oma töötajatega kollektiivsed palgakokkulepped;

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooled võtsid ettevõttes manroland AG koondatud töötajate jaoks vastu sotsiaalkava ning et kaks üleminekuäriühingut töötavad välja kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi ja haldavad seda; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt asjaolu üle, et tööturu osapooled võtsid ettevõttes manroland AG koondatud töötajate jaoks vastu sotsiaalkava ning et kaks üleminekuäriühingut töötavad välja kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi ja haldavad seda;

| 5. | märgib, et enne maksjõuetust andis manroland tööd 6500 inimesele ja oli nüüdisaegne masinatootja, kes omas tänapäevaseid oskusteadmisi ja pakkus atraktiivset palka; on seisukohal, et ettevõtte kokkuvarisemine (millega kaasneb tööjõu vähenemine kolmandiku võrra) tähendab ka oskuste kadumist, mis võib mõjutada teisi tööandjaid ja asjaomaseid piirkondi; on seisukohal, et uue töö leidvad töötajad peavad nõustuma madalama palgatasemega, mis omakorda vähendab nende ostujõudu ja rahavoogu kohalikus majanduses; on seisukohal, et lisaks kaotavad need kolm piirkonda ühe kõige mõjuvõimsama tööandja ning lähitulevikus ei paista tema asemele tekkivat ühtegi samaväärset; |
| --- | --- |

5.

märgib, et enne maksjõuetust andis manroland tööd 6500 inimesele ja oli nüüdisaegne masinatootja, kes omas tänapäevaseid oskusteadmisi ja pakkus atraktiivset palka; on seisukohal, et ettevõtte kokkuvarisemine (millega kaasneb tööjõu vähenemine kolmandiku võrra) tähendab ka oskuste kadumist, mis võib mõjutada teisi tööandjaid ja asjaomaseid piirkondi; on seisukohal, et uue töö leidvad töötajad peavad nõustuma madalama palgatasemega, mis omakorda vähendab nende ostujõudu ja rahavoogu kohalikus majanduses; on seisukohal, et lisaks kaotavad need kolm piirkonda ühe kõige mõjuvõimsama tööandja ning lähitulevikus ei paista tema asemele tekkivat ühtegi samaväärset;

| 6. | võtab teadmiseks, et rohkem kui pool fondi toetusest kulutatakse hüvitistele – 2001 töötajat saavad nendepoolse meetmetes aktiivse osalemise ajal lühiajalist hüvitist (hinnanguline kulu on töötajata kohta 2 727,67 eurot 6–8 kuu vältel), mis on täienduseks päevarahale, mida maksavad riiklikud tööhõiveasutused teenitud netopalga alusel; märgib lisaks, et taotlus hõlmab vahemikku 4 000 ja 1 000 eurot jäävat kindlasummalist tööleasumise toetust 430 töötaja jaoks, kes nõustuvad oma eelmisest töökohast madalama palgaga töölepinguga; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et rohkem kui pool fondi toetusest kulutatakse hüvitistele – 2001 töötajat saavad nendepoolse meetmetes aktiivse osalemise ajal lühiajalist hüvitist (hinnanguline kulu on töötajata kohta 2 727,67 eurot 6–8 kuu vältel), mis on täienduseks päevarahale, mida maksavad riiklikud tööhõiveasutused teenitud netopalga alusel; märgib lisaks, et taotlus hõlmab vahemikku 4 000 ja 1 000 eurot jäävat kindlasummalist tööleasumise toetust 430 töötaja jaoks, kes nõustuvad oma eelmisest töökohast madalama palgaga töölepinguga;

| 7. | tunneb heameelt kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi rakendamise alustamise üle 1. augustil 2012 – varakult enne eelarvepädevate institutsioonide otsust anda fondist toetust; märgib, et koondatud töötajad on enne fondi meetmetes osalemist saanud toetust ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF); märgib, et Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et on võetud vajalikud ettevaatusabinõud liidu fondidest topeltrahastamise vältimiseks; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi rakendamise alustamise üle 1. augustil 2012 – varakult enne eelarvepädevate institutsioonide otsust anda fondist toetust; märgib, et koondatud töötajad on enne fondi meetmetes osalemist saanud toetust ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF); märgib, et Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et on võetud vajalikud ettevaatusabinõud liidu fondidest topeltrahastamise vältimiseks;

| 8. | tuletab meelde, et fondi toetust tuleks esmajoones eraldada tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks, selle asemel et kasutada seda otseselt rahalisteks hüvitisteks; on veendunud, et paketti lisamise korral peaks fondi toetus olema täiendava iseloomuga ja see ei tohiks mingil juhul asendada hüvitisi, mis on liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt liikmesriikide või äriühingute vastutusalas; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et fondi toetust tuleks esmajoones eraldada tööotsinguteks ja koolitusprogrammideks, selle asemel et kasutada seda otseselt rahalisteks hüvitisteks; on veendunud, et paketti lisamise korral peaks fondi toetus olema täiendava iseloomuga ja see ei tohiks mingil juhul asendada hüvitisi, mis on liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt liikmesriikide või äriühingute vastutusalas;

| 9. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta koondatud töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; loodab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta koondatud töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; loodab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 10. | avaldab heameelt asjaolu üle, et asjaomased tööturu osapooled ja sidusrühmad on olnud kaasatud fondilt toetuse saamise taotluse koostamisse ja rakendamisse algusest peale; |
| --- | --- |

10.

avaldab heameelt asjaolu üle, et asjaomased tööturu osapooled ja sidusrühmad on olnud kaasatud fondilt toetuse saamise taotluse koostamisse ja rakendamisse algusest peale;

| 11. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud individuaalsete meetmete paketiga püütakse tõhustada piiriülest liikuvust rahvusvahelise tööotsingu toetamise abil; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud individuaalsete meetmete paketiga püütakse tõhustada piiriülest liikuvust rahvusvahelise tööotsingu toetamise abil;

| 12. | toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust; |
| --- | --- |

12.

toonitab asjaolu, et nii selle taotluse kui ka muude massiliste koondamistega seotud taotluste ettevalmistamisest ja rakendamisest tuleks võtta õppust;

| 13. | märgib, et Saksamaa ametiasutuste kohaselt pakub fondi kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett olulist lisandväärtust meetmetele, mis on kättesaadavad riiklike ja ESFi rahaliste vahendite abil; |
| --- | --- |

13.

märgib, et Saksamaa ametiasutuste kohaselt pakub fondi kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett olulist lisandväärtust meetmetele, mis on kättesaadavad riiklike ja ESFi rahaliste vahendite abil;

| 14. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on järginud parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist ja kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

14.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on järginud parlamendi nõudmist kiirendada toetuste eraldamist ja kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 15. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 16. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele tõuke asendada lepingulised töötajad paindlikumas ja lühiajalisemas töösuhtes olevate töötajatega;

| 17. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja vältida liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamist;

| 18. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2012. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt - nagu varem on juhtunud -, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 19. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada taotluste puhul, mis on esitatud pärast 31. detsembrit 2011, kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks nendele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta;

| 20. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

20.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksamaa)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/732/EL).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/112

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks ***I

P7_TA(2012)0383

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD))

2014/C 68 E/25

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0704), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0704),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0395/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0395/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0231/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0231/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012P7_TC1-COD(2011)0310

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobri 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (2) kohaselt tuleb selliseid kaupu tõhusalt kontrollida, kui neid eksporditakse liidust või veetakse läbi liidu või kui neid tarnitakse kolmandasse riiki liidus elava või siin asutatud vahendaja osutatud vahendusteenuse tulemusena. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (2) kohaselt tuleb selliseid kaupu tõhusalt kontrollida, kui neid eksporditakse liidust või veetakse läbi liidu või kui neid tarnitakse kolmandasse riiki liidus elava või siin asutatud vahendaja osutatud vahendusteenuse tulemusena.

| (2) | Selleks et liikmesriigid ja liit saaksid järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, kehtestatakse määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisaga selliste kahesuguse kasutusega kaupade loetelu, mis kuuluvad liidus kontrolli alla (liidu loetelu). Otsused kontrollitavate kaupade kohta tehakse Austraalia grupis, raketitehnoloogia kontrollirežiimis, tuumatarneriikide grupis ja Wassenaari kokkuleppes ning keemiarelvade keelustamise konventsioonis osalemise raames. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et liikmesriigid ja liit saaksid järgida oma rahvusvahelisi kohustusi, kehtestatakse määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisaga selliste kahesuguse kasutusega kaupade loetelu, mis kuuluvad liidus kontrolli alla (liidu loetelu). Otsused kontrollitavate kaupade kohta tehakse Austraalia grupis, raketitehnoloogia kontrollirežiimis, tuumatarneriikide grupis ja Wassenaari kokkuleppes ning keemiarelvade keelustamise konventsioonis osalemise raames.

| (3) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 15 on sätestatud, et I lisa ajakohastatakse kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida iga liikmesriik on võtnud tuumarelvade leviku tõkestamise rahvusvaheliste mehhanismide ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 15 on sätestatud, et I lisa ajakohastatakse kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida iga liikmesriik on võtnud tuumarelvade leviku tõkestamise rahvusvaheliste mehhanismide ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa tuleks korrapäraselt ajakohastada, et tagada selle täielik kooskõla rahvusvaheliste ohutusalaste kohustustega, et tagada läbipaistvus ja säilitada eksportijate konkurentsivõime. Liidu loetelu ajakohastamisega viivitamine võib avaldada ebasoovitavat mõju ohutusele, rahvusvahelise relvaleviku tõkestamisele ja liidu eksportijate majandustegevusele. Arvestades selliste muudatuste tehnilist külge ja seda, et muudatused peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide tehtud otsustega, tuleks kasutada kiirendatud menetlust ajakohastatud loetelu jõustamiseks liidus. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa tuleks korrapäraselt ajakohastada, et tagada selle täielik kooskõla rahvusvaheliste ohutusalaste kohustustega, et tagada läbipaistvus ja säilitada eksportijate konkurentsivõime. Liidu loetelu ajakohastamisega viivitamine võib avaldada ebasoovitavat mõju ohutusele, rahvusvahelise relvaleviku tõkestamisele ja liidu eksportijate majandustegevusele. Arvestades selliste muudatuste tehnilist külge ja seda, et muudatused peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide tehtud otsustega, tuleks kasutada kiirendatud menetlust ajakohastatud loetelu jõustamiseks liidus.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 9 lõige 1 kehtestab liidu üldise ekspordiloa ühena neljast ekspordiloa tüübist, mis on määrusega ette nähtud. Selline ekspordiluba lubab liidus asutatud eksportijatel eksportida teatavaid kaupu teatavatesse sihtkohtadesse teatavate tingimuste täitmisel. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 9 lõige 1 kehtestab liidu üldise ekspordiloa ühena neljast ekspordiloa tüübist, mis on määrusega ette nähtud. Selline ekspordiluba lubab liidus asutatud eksportijatel eksportida teatavaid kaupu teatavatesse sihtkohtadesse teatavate tingimuste täitmisel.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 428/2009 II a kuni II f lisas on esitatud liidus praegu kehtiv liidu üldine ekspordiluba. Arvestades liidu üldise ekspordiloa iseloomu, võib osutuda vajalikuks loast mõne sihtkoha või kaubaartikli eemaldamine, eelkõige sel juhul, kui olukorra muutumise tõttu on selge, et teatavasse sihtkohta toimuvat või teatava kauba lihtsustatud eksporti ei tohiks enam lubada. Teatava sihtkoha või kauba eemaldamisega ei tohiks siiski välistada eksportija võimalust taotleda teist tüüpi ekspordiluba määruse (EÜ) nr 428/2009 alusel. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 428/2009 II a kuni II f lisas on esitatud liidus praegu kehtiv liidu üldine ekspordiluba. Arvestades liidu üldise ekspordiloa iseloomu, võib osutuda vajalikuks loast mõne sihtkoha või kaubaartikli eemaldamine, eelkõige sel juhul, kui olukorra muutumise tõttu on selge, et teatavasse sihtkohta toimuvat või teatava kauba lihtsustatud eksporti ei tohiks enam lubada. Teatava sihtkoha või kauba eemaldamisega ei tohiks siiski välistada eksportija võimalust taotleda teist tüüpi ekspordiluba määruse (EÜ) nr 428/2009 alusel.

| (7) | Tagamaks liidu loetelu korrapärane ja õigeaegne ajakohastamine kooskõlas liikmesriikide kohustustega rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide raames, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte, et muuta määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa määruse artikli 15 reguleerimisala piires. Eriti oluline on, et komisjon peaks oma ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks liidu loetelu korrapärane ja õigeaegne ajakohastamine kooskõlas liikmesriikide kohustustega rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide raames, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte, et muuta määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa määruse artikli 15 reguleerimisala piires. Eriti oluline on, et komisjon peaks oma ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil.

| (8) | Võimaldamaks liidul kiiresti reageerida muutuvatele asjaoludele liidu üldise ekspordiloa alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamisega seoses, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte, et muuta määruse (EÜ) nr 428/2009 II a kuni II f lisa liidu üldise ekspordiloa reguleerimisalast sihtkohtade ja/või kaubaartiklite eemaldamiseks. Arvesse võttes asjaolu, et selliseid muudatusi tuleks teha vaid vastava ekspordi hinnangulise ohu suurenemise korral ning et sellise ekspordi puhul liidu üldise ekspordiloa kasutamise jätkumine võiks avaldada kahjulikku mõju liidu ja liikmesriikide ohutusele, võib komisjon kasutada kiirmenetlust. |
| --- | --- |

(8)

Võimaldamaks liidul kiiresti reageerida muutuvatele asjaoludele liidu üldise ekspordiloa alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamisega seoses, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte, et muuta määruse (EÜ) nr 428/2009 II a kuni II f lisa liidu üldise ekspordiloa reguleerimisalast sihtkohtade ja/või kaubaartiklite eemaldamiseks. Arvesse võttes asjaolu, et selliseid muudatusi tuleks teha vaid vastava ekspordi hinnangulise ohu suurenemise korral ning et sellise ekspordi puhul liidu üldise ekspordiloa kasutamise jätkumine võiks avaldada kahjulikku mõju liidu ja liikmesriikide ohutusele, võib komisjon kasutada kiirmenetlust.

| (9) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Sellega seoses peaks komisjon tagama, et Euroopa Parlament oleks nõuetekohaselt kaasatud, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua parimad tingimused Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle. [ME 1] |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Komisjon peaks esitama täieliku teabe ja dokumentatsiooni koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist ja rakendamist käsitleva töö käigus. Sellega seoses peaks komisjon tagama, et Euroopa Parlament oleks nõuetekohaselt kaasatud, kasutades teistes poliitikavaldkondades omandatud parimaid tavasid, et luua parimad tingimused Euroopa Parlamendi järelevalve teostamiseks delegeeritud õigusaktide üle. [ME 1]

| (10) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 428/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 428/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 428/2009 muudetakse järgmiselt.

| (-1) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:










  a) | lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba ka juhul, kui lõigetes 1 ja 2 osutatud asutused või komisjon on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab tervikuna või osaliselt kasutada seoses Euroopa Liidu põhiõiguste hartas määratletud inimõiguste, demokraatlike põhimõtete või sõnavabaduse rikkumisega, kasutades pealtkuulamistehnoloogiat ja digitaalseid andmeedastusseadmeid mobiiltelefonide ja tekstisõnumite jälgimiseks ning internetikasutuse suunatud seireks, nagu seirekeskuste või ametlike pealtkuulamisjaamade kaudu.”


  [ME 11] |
| --- | --- | --- |

(-1)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks on vaja luba ka juhul, kui lõigetes 1 ja 2 osutatud asutused või komisjon on eksportijat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab tervikuna või osaliselt kasutada seoses Euroopa Liidu põhiõiguste hartas määratletud inimõiguste, demokraatlike põhimõtete või sõnavabaduse rikkumisega, kasutades pealtkuulamistehnoloogiat ja digitaalseid andmeedastusseadmeid mobiiltelefonide ja tekstisõnumite jälgimiseks ning internetikasutuse suunatud seireks, nagu seirekeskuste või ametlike pealtkuulamisjaamade kaudu.”

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:




  „6.
     
  Liikmesriik, kes vastavalt lõigetele 1–5 kehtestab loanõude I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks, teavitab sellest vajaduse korral teisi liikmesriike ja komisjoni. Teised liikmesriigid võtavad seda teavet asjakohasel viisil arvesse, teatavad sellest oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele riiklikele asutustele ning kehtestavad sama loanõude.”


  [ME 12] |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.
     
  Liikmesriik, kes vastavalt lõigetele 1–5 kehtestab loanõude I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks, teavitab sellest vajaduse korral teisi liikmesriike ja komisjoni. Teised liikmesriigid võtavad seda teavet asjakohasel viisil arvesse, teatavad sellest oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele riiklikele asutustele ning kehtestavad sama loanõude.”

| (-1a) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Liikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele nende kasutamise korral artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel, ning kahesuguse kasutusega kaupadele, mis on ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks ja kasutamiseks sihtkohtades, millele on osutatud artikli 4 lõigetes 2, 3 või 3a.”


  [ME 13] |
| --- | --- | --- |

(-1a)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Liikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele nende kasutamise korral artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel, ning kahesuguse kasutusega kaupadele, mis on ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks ja kasutamiseks sihtkohtades, millele on osutatud artikli 4 lõigetes 2, 3 või 3a.”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Liikmesriik võib kehtestada või säilitada siseriiklikud õigusaktid, mille alusel nõutakse kahesuguse kasutusega kaupade vahendamiseks luba, kui vahendajal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel artikli 4 lõikes 1 või lõikes 3a osutatud eesmärgil.”


  [ME 14] |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Liikmesriik võib kehtestada või säilitada siseriiklikud õigusaktid, mille alusel nõutakse kahesuguse kasutusega kaupade vahendamiseks luba, kui vahendajal on põhjust kahtlustada, et need kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada mõnel artikli 4 lõikes 1 või lõikes 3a osutatud eesmärgil.”

| (-1b) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  "3.
     
  Liikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele nende kasutamise korral artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel, ning kahesuguse kasutusega kaupadele, mis on ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks ja kasutamiseks sihtkohtades, millele on osutatud artikli 4 lõigetes 2 või 3a."


  [ME 15] |
| --- | --- |

(-1b)

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

"3.
     
  Liikmesriik võib laiendada lõike 1 kohaldamist loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele nende kasutamise korral artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel, ning kahesuguse kasutusega kaupadele, mis on ette nähtud sõjaliseks lõppkasutuseks ja kasutamiseks sihtkohtades, millele on osutatud artikli 4 lõigetes 2 või 3a."

| (-1c) | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:




  "1.
     
  Liikmesriik keelab I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise või kehtestab nende eksportimisel loanõude avaliku julgeoleku või inimõigustega seotud kaalutlustel."


  [ME 16] |
| --- | --- |

(-1c)

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1.
     
  Liikmesriik keelab I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise või kehtestab nende eksportimisel loanõude avaliku julgeoleku või inimõigustega seotud kaalutlustel."

| (1) | Artiklile 9 lisatakse järgmised lõigud:
  „
  Tagamaks, et II a kuni II f lisas kirjeldatud liidu üldine ekspordiluba hõlmab üksnes madala riskiga tehinguid,
  on komisjonil kooskõlas artikliga 23a õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte sihtkohtade ja artiklite eemaldamiseks II lisas esitatud Euroopa Liidu,
  et eemaldada
  liidu üldise ekspordiloa reguleerimisalast
  sihtkohti, kui sellistele sihtkohtadele kehtestatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud relvaembargo
  . [ME 4/rev]

  Käesoleva lõike kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklis 23b sätestatud menetlust, kui eriti kiireloomuliste asjaolude tõttu on nõutav teatavate sihtkohtade ja/või kaubaartiklite eemaldamine II a kuni II f lisas esitatud liidu üldise ekspordiloa reguleerimisalast, kuna liidu üldise ekspordiloa alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamist mõjutanud asjaolud on tunduvalt muutunud.” |
| --- | --- |

(1)

Artiklile 9 lisatakse järgmised lõigud:

„
  Tagamaks, et II a kuni II f lisas kirjeldatud liidu üldine ekspordiluba hõlmab üksnes madala riskiga tehinguid,
  on komisjonil kooskõlas artikliga 23a õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte sihtkohtade ja artiklite eemaldamiseks II lisas esitatud Euroopa Liidu,
  et eemaldada
  liidu üldise ekspordiloa reguleerimisalast
  sihtkohti, kui sellistele sihtkohtadele kehtestatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud relvaembargo
  . [ME 4/rev]

Käesoleva lõike kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklis 23b sätestatud menetlust, kui eriti kiireloomuliste asjaolude tõttu on nõutav teatavate sihtkohtade ja/või kaubaartiklite eemaldamine II a kuni II f lisas esitatud liidu üldise ekspordiloa reguleerimisalast, kuna liidu üldise ekspordiloa alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamist mõjutanud asjaolud on tunduvalt muutunud.”

| (2) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu ajakohastatakse kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida liikmesriigid on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel, ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel võetud piiravate meetmetega.”


  [ME 18] |
| --- | --- | --- |

(2)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu ajakohastatakse kooskõlas selliste ülesannete ja kohustustega ning nende võimalike muudatustega, mida liikmesriigid on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel, ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel võetud piiravate meetmetega.”

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud akte kooskõlas artikliga 23a, et ajakohastada I lisas sätestatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu. Kõnealust loetelu ajakohastatakse lõikes 1 sätestatud reguleerimisala piires.
  Kui loetelu ajakohastamine on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega, mis on samuti loetletud IIa–IIg või IV lisas, muudetakse neid lisasid vastavalt.
  ”
  [ME 2] |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud akte kooskõlas artikliga 23a, et ajakohastada I lisas sätestatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu. Kõnealust loetelu ajakohastatakse lõikes 1 sätestatud reguleerimisala piires.
  Kui loetelu ajakohastamine on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega, mis on samuti loetletud IIa–IIg või IV lisas, muudetakse neid lisasid vastavalt.
  ”

| (3) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 23a:

  1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õigus antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   
  Komisjonile delegeeritakse
  artikli 9 lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 3 osutatud õigus delegeeritakse määramata ajaks

  võtta vastu delegeeritud õigusakte viieks aastaks
  alates määruse (EL) nr .../... [käesolev määrus] jõustumise kuupäevast

  ...

   (3).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu. [ME 3]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 9 lõikes 1 või artikli 15 lõikes 3 osutatud õiguse delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguse delegeerimine. See jõustub järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 9 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 3, jõustub ainult sel juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.

  Artikkel 23b

  1.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.
  2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 23a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid. |
| --- | --- |

(3)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 23a:

1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õigus antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   
  Komisjonile delegeeritakse
  artikli 9 lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 3 osutatud õigus delegeeritakse määramata ajaks

  võtta vastu delegeeritud õigusakte viieks aastaks
  alates määruse (EL) nr .../... [käesolev määrus] jõustumise kuupäevast

  ...

   (3).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu. [ME 3]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 9 lõikes 1 või artikli 15 lõikes 3 osutatud õiguse delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguse delegeerimine. See jõustub järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 9 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 3, jõustub ainult sel juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada.

Artikkel 23b

1.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 23a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

2

(3)  
  Muutmise määruse jõustumise kuupäev.
  ”

3

Muutmise määruse jõustumise kuupäev.

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/118

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Meremeeste väljaõppe miinimumtase ***I

P7_TA(2012)0384

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD))

2014/C 68 E/26

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0555), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0555),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0246/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0246/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0162/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0162/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 69.

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012P7_TC1-COD(2011)0239

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/35/EL) lõplikule kujule).

---

| 7.3.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 68/119 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 68/119

---

Teisipäev, 23. oktoober 2012Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon Euroopa ühenduste ning Iisraeli Riigi vahel) protokoll, milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist ***

P7_TA(2012)0385

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli sõlmimise kohta, milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE))

2014/C 68 E/27

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12428/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12428/2012),

| — | võttes arvesse 20. novembril 1995. aastal jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembril 1995. aastal jõustunud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (1),

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli eelnõu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise kohta (05212/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli eelnõu tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise kohta (05212/2010),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0205/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C7-0205/2012),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja väliskomisjoni esitatud suuliselt vastatavat küsimust O-000129/2012, milles Euroopa Komisjonil paluti määratleda Iisraeli vastutava asutuse territoriaalse pädevuse ulatus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja väliskomisjoni esitatud suuliselt vastatavat küsimust O-000129/2012, milles Euroopa Komisjonil paluti määratleda Iisraeli vastutava asutuse territoriaalse pädevuse ulatus,

| — | võttes arvesse vastuseid, mille kaubandusvolinik Karel De Gucht andis sellele suuliselt vastatavale küsimusele 3. juuli 2012. aasta täiskogu istungil, kus Euroopa Komisjon selgitas rahvusvahelise kaubanduse komisjonile ja väliskomisjonile kõiki viimaste jaoks problemaatilisi küsimusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastuseid, mille kaubandusvolinik Karel De Gucht andis sellele suuliselt vastatavale küsimusele 3. juuli 2012. aasta täiskogu istungil, kus Euroopa Komisjon selgitas rahvusvahelise kaubanduse komisjonile ja väliskomisjonile kõiki viimaste jaoks problemaatilisi küsimusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0289/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0289/2012),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile korrapäraselt kõnealuse protokolli rakendamise eduaruandeid; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile korrapäraselt kõnealuse protokolli rakendamise eduaruandeid;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Iisraeli Riigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Iisraeli Riigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

---