# Eiropas Savienības L 145/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 145 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 4. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 145

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 4. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par to, ka stājas spēkā Trešais papildprotokols, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/905 (2019. gada 13. marts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2018/2034, ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos | 2 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/906 (2019. gada 13. marts), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2018/2035, ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā | 4 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/907 (2019. gada 14. marts), ar ko ievieš slēpošanas instruktoru kopējo apmācības pārbaudi saskaņā ar 49.b pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (
  1
  ) | 7 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/908 (2019. gada 29. maijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EULEX KOSOVO/1/2019) | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909 (2019. gada 18. februāris), ar kuru izveido obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību | 21 |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2019/910 (2019. gada 13. marts), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību | 27 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par to, ka stājas spēkā Trešais papildprotokols, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

1

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/905 (2019. gada 13. marts), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2018/2034, ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos

2

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/906 (2019. gada 13. marts), ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2018/2035, ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā

4

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/907 (2019. gada 14. marts), ar ko ievieš slēpošanas instruktoru kopējo apmācības pārbaudi saskaņā ar 49.b pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (
  1
  )

1

7

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/908 (2019. gada 29. maijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EULEX KOSOVO/1/2019)

EULEX KOSOVO

19

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909 (2019. gada 18. februāris), ar kuru izveido obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību

21

*

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2019/910 (2019. gada 13. marts), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību

27

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/815 (2018. gada 17. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par vienotā elektroniskās ziņošanas formāta specifikāciju ( OV L 143, 29.5.2019. ) | 85 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/815 (2018. gada 17. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par vienotā elektroniskās ziņošanas formāta specifikāciju ( OV L 143, 29.5.2019. )

( OV L 143, 29.5.2019. )

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/1

---

Paziņojums par to, ka stājas spēkā Trešais papildprotokols, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

Trešais papildprotokols, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (1), kas parakstīts 2017. gada 29. jūnijā Briselē, saskaņā ar tā 14. panta 1. punktu stājas spēkā 2019. gada 1. jūlijā.

1

---

(1)  
  OV L 196, 27.7.2017., 3. lpp.

1

---

REGULAS

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/2

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/905

(2019. gada 13. marts),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2018/2034, ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti.

| (2) | Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm, ar deleģēto aktu pieņemt izmetumu plānus uz sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par trim gadiem un ko var atjaunot uz vēl vienu trīs gadu laikposmu. |
| --- | --- |

(2)

Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm, ar deleģēto aktu pieņemt izmetumu plānus uz sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par trim gadiem un ko var atjaunot uz vēl vienu trīs gadu laikposmu.

| (3) | Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2018. gada 31. maijā iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. Kopīgais ieteikums ticis grozīts 2018. gada 30. augustā. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2018. gada 31. maijā iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. Kopīgais ieteikums ticis grozīts 2018. gada 30. augustā.

| (4) | Pamatojoties uz minēto kopīgo ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/2034 (2) dažām ziemeļrietumu ūdeņu demersālajām zvejniecībām tika izveidots izmetumu plāns, kas minētajās zvejniecībās piemērojams 2019.–2021. gadā. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz minēto kopīgo ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/2034 (2) dažām ziemeļrietumu ūdeņu demersālajām zvejniecībām tika izveidots izmetumu plāns, kas minētajās zvejniecībās piemērojams 2019.–2021. gadā.

| (5) | Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste 2018. gada 14. novembrī iesniedza jaunu kopīgu ieteikumu, kurā ierosināti trīs labojumi izmetumu plānā, kas izveidots ar Deleģēto regulu (ES) 2018/2034. |
| --- | --- |

(5)

Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste 2018. gada 14. novembrī iesniedza jaunu kopīgu ieteikumu, kurā ierosināti trīs labojumi izmetumu plānā, kas izveidots ar Deleģēto regulu (ES) 2018/2034.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 2. punktu Komisijai jāveicina dalībvalstu sadarbība, vajadzības gadījumā turklāt nodrošinot, ka no attiecīgajām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnisks pienesums. Pirms Deleģētās regulas (ES) 2018/2034 pieņemšanas no attiecīgām zinātniskajām struktūrām ticis saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināti tehniska rakstura labojumi, kuri aplūkoti jau saņemtajā zinātniskajā pienesumā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 2. punktu Komisijai jāveicina dalībvalstu sadarbība, vajadzības gadījumā turklāt nodrošinot, ka no attiecīgajām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnisks pienesums. Pirms Deleģētās regulas (ES) 2018/2034 pieņemšanas no attiecīgām zinātniskajām struktūrām ticis saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināti tehniska rakstura labojumi, kuri aplūkoti jau saņemtajā zinātniskajā pienesumā.

| (7) | 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu – konkrēti, tā 28. punkts – paredz, ka Komisija pirms deleģētā akta pieņemšanas apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltiem ekspertiem. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Zvejniecības ekspertu grupa, kurā darbojas 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā. |
| --- | --- |

(7)

2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu – konkrēti, tā 28. punkts – paredz, ka Komisija pirms deleģētā akta pieņemšanas apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltiem ekspertiem. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Zvejniecības ekspertu grupa, kurā darbojas 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā.

| (8) | Pirmkārt, jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts labot “Seltra tipa plātnes” definīciju, kas noteikta Deleģētajā regulā (ES) 2018/2034, jo minētā definīcija neatbilst 2018. gada 31. maija kopīgajam ieteikumam. |
| --- | --- |

(8)

Pirmkārt, jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts labot “Seltra tipa plātnes” definīciju, kas noteikta Deleģētajā regulā (ES) 2018/2034, jo minētā definīcija neatbilst 2018. gada 31. maija kopīgajam ieteikumam.

| (9) | Otrkārt, jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts svītrot prasību izmantot ļoti selektīvus zvejas rīkus attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas nozvejots ar traļiem ar traļu durvīm, jo 2018. gada 31. maija kopīgajā ieteikumā un tādējādi arī Deleģētajā regulā (ES) 2018/2034 šī prasība bija iekļauta kļūdaini. |
| --- | --- |

(9)

Otrkārt, jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts svītrot prasību izmantot ļoti selektīvus zvejas rīkus attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas nozvejots ar traļiem ar traļu durvīm, jo 2018. gada 31. maija kopīgajā ieteikumā un tādējādi arī Deleģētajā regulā (ES) 2018/2034 šī prasība bija iekļauta kļūdaini.

| (10) | Visbeidzot, jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts no dažu tehnisko pasākumu darbības jomas, kuru mērķis ir uzlabot selektivitāti Īrijas jūrā, izslēgt karalisko ķemmīšgliemeņu demersālo zvejniecību, jo 2018. gada 31. maija kopīgajā ieteikumā un attiecīgi Deleģētajā regulā (ES) 2018/2034 nebija paredzēts iekļaut minēto zvejniecību šo tehnisko pasākumu darbības jomā. |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts no dažu tehnisko pasākumu darbības jomas, kuru mērķis ir uzlabot selektivitāti Īrijas jūrā, izslēgt karalisko ķemmīšgliemeņu demersālo zvejniecību, jo 2018. gada 31. maija kopīgajā ieteikumā un attiecīgi Deleģētajā regulā (ES) 2018/2034 nebija paredzēts iekļaut minēto zvejniecību šo tehnisko pasākumu darbības jomā.

| (11) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Deleģētā regula (ES) 2018/2034. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Deleģētā regula (ES) 2018/2034.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Ņemot vērā to, ka ar Deleģēto regulu (ES) 2018/2034 izveidotais izmetumu plāns ir piemērojams no 2019. gada 1. janvāra, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Ņemot vērā to, ka ar Deleģēto regulu (ES) 2018/2034 izveidotais izmetumu plāns ir piemērojams no 2019. gada 1. janvāra, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2018/2034 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   
  “
  Seltra tipa plātne” ir selektivitātes ierīce:






  a) | ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acu izmērs ir vismaz 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acu izmērs ir vismaz 300 mm, un kas novietota paralēlskaldņa formas segmentā, kurš izgatavots no četrām plātnēm un atrodas āmja taisnajā posmā; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   
  “
  Seltra tipa plātne” ir selektivitātes ierīce:

a)

ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acu izmērs ir vismaz 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acu izmērs ir vismaz 300 mm, un kas novietota paralēlskaldņa formas segmentā, kurš izgatavots no četrām plātnēm un atrodas āmja taisnajā posmā;

| b) | kas ir vismaz 3 metrus gara; |
| --- | --- |

b)

kas ir vismaz 3 metrus gara;

| c) | kas ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes; un |
| --- | --- |

c)

kas ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes; un

| d) | ir visā traļa paralēlskaldņa formas segmenta augšējās plātnes platumā (no šuves līdz šuvei).”; |
| --- | --- |

d)

ir visā traļa paralēlskaldņa formas segmenta augšējās plātnes platumā (no šuves līdz šuvei).”;

| 2) | regulas 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 6.a rajonā ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no krasta nozvejots ar traļiem ar traļa durvīm, kuru linuma acs izmērs ir 80–110 mm.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus

ICES

| 3) | ar šādu teikumu aizstāj 10. panta 4. punkta otro teikumu:

  “Šo noteikumu nepiemēro kuģiem, kuru nozvejā Norvēģijas omārs veido vairāk nekā 30 % vai karaliskās ķemmīšgliemenes veido vairāk nekā 85 %.” |
| --- | --- |

3)

ar šādu teikumu aizstāj 10. panta 4. punkta otro teikumu:

“Šo noteikumu nepiemēro kuģiem, kuru nozvejā Norvēģijas omārs veido vairāk nekā 30 % vai karaliskās ķemmīšgliemenes veido vairāk nekā 85 %.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Komisijas 2018. gada 18. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/2034, ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos (OV L 327, 21.12.2018., 8. lpp.).

2

---

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/4

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/906

(2019. gada 13. marts),

ar kuru groza Deleģēto regulu (ES) 2018/2035, ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regulu (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (1), un jo īpaši tās 11. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. pantā paredzēts pieņemt daudzgadu plānus, kas ietver saglabāšanas pasākumus zvejniecībām, kuras attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā izmanto konkrētus krājumus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. pantā paredzēts pieņemt daudzgadu plānus, kas ietver saglabāšanas pasākumus zvejniecībām, kuras attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā izmanto konkrētus krājumus.

| (3) | Minētajos daudzgadu plānos ietver detalizētus noteikumus par to, kā īstenot izkraušanas pienākumu, un Komisijai var tikt piešķirtas pilnvaras minētos noteikumus sīkāk precizēt, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, ko izstrādājušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Minētajos daudzgadu plānos ietver detalizētus noteikumus par to, kā īstenot izkraušanas pienākumu, un Komisijai var tikt piešķirtas pilnvaras minētos noteikumus sīkāk precizēt, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, ko izstrādājušas dalībvalstis.

| (4) | Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada 4. jūlijā pieņēma Regulu (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem [demersālajiem] krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. Saskaņā ar minētās regulas 11. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros, pamatojoties uz dalībvalstu izstrādātiem kopīgiem ieteikumiem, nosaka ar izkraušanas pienākumu saistītus detalizētus noteikumus. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada 4. jūlijā pieņēma Regulu (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem [demersālajiem] krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. Saskaņā ar minētās regulas 11. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros, pamatojoties uz dalībvalstu izstrādātiem kopīgiem ieteikumiem, nosaka ar izkraušanas pienākumu saistītus detalizētus noteikumus.

| (5) | Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste 2018. gada 30. maijā iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par detalizētiem noteikumiem, kā īstenot izkraušanas pienākumu demersālajās zvejniecībās, kas darbojas Ziemeļjūrā. Kopīgais ieteikums ticis grozīts 2018. gada 30. augustā. |
| --- | --- |

(5)

Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste 2018. gada 30. maijā iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par detalizētiem noteikumiem, kā īstenot izkraušanas pienākumu demersālajās zvejniecībās, kas darbojas Ziemeļjūrā. Kopīgais ieteikums ticis grozīts 2018. gada 30. augustā.

| (6) | Pamatojoties uz minēto kopīgo ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/2035 (3) tika izveidots izmetumu plāns, kas minētajās zvejniecībās piemērojams 2019.–2021. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz minēto kopīgo ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/2035 (3) tika izveidots izmetumu plāns, kas minētajās zvejniecībās piemērojams 2019.–2021. gadā.

| (7) | Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste 2018. gada 6. novembrī un 2018. gada 19. decembrī iesniedza papildu kopīgos ieteikumus par labojumiem iepriekšējā 2018. gada 30. maija kopīgajā ieteikumā, kas grozīts 2018. gada 30. augustā. |
| --- | --- |

(7)

Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste 2018. gada 6. novembrī un 2018. gada 19. decembrī iesniedza papildu kopīgos ieteikumus par labojumiem iepriekšējā 2018. gada 30. maija kopīgajā ieteikumā, kas grozīts 2018. gada 30. augustā.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 2. punktu Komisijai jāveicina dalībvalstu sadarbība, vajadzības gadījumā turklāt nodrošinot, ka no attiecīgajām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnisks pienesums. Pirms Deleģētās regulas (ES) 2018/2035 pieņemšanas no attiecīgām zinātniskajām struktūrām ticis saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Jaunie kopīgie ieteikumi ietver tehniskus labojumus, ar kuriem saistītā zinātniskā informācija nav mainījusies. Kopīgajā ieteikumā iekļautais zvejas rīku papildtips pieder pie tās pašas traļu kategorijas. Jaunajā kopīgajā ieteikumā iekļautais OTT tralis ir grunts traļa tips, tāpēc tam ir tāda pati ietekme kā citiem grunts traļiem. Tāpēc zinātniskais ieteikums nemainās. De minimis atbrīvojuma labojums tā pašreizējā redakcijā nosaka, ka de minimis procenti jāaprēķina, pamatojoties uz [visu] izkraušanas pienākuma aptverto sugu gada kopējām nozvejām, kurās zivis ir mazākas par minimālo references izmēru. Tomēr de minimis procenti būtu jāaprēķina, pamatojoties [vienīgi] uz merlanga un mencas gada kopējām nozvejām. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 2. punktu Komisijai jāveicina dalībvalstu sadarbība, vajadzības gadījumā turklāt nodrošinot, ka no attiecīgajām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātnisks pienesums. Pirms Deleģētās regulas (ES) 2018/2035 pieņemšanas no attiecīgām zinātniskajām struktūrām ticis saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Jaunie kopīgie ieteikumi ietver tehniskus labojumus, ar kuriem saistītā zinātniskā informācija nav mainījusies. Kopīgajā ieteikumā iekļautais zvejas rīku papildtips pieder pie tās pašas traļu kategorijas. Jaunajā kopīgajā ieteikumā iekļautais OTT tralis ir grunts traļa tips, tāpēc tam ir tāda pati ietekme kā citiem grunts traļiem. Tāpēc zinātniskais ieteikums nemainās. De minimis atbrīvojuma labojums tā pašreizējā redakcijā nosaka, ka de minimis procenti jāaprēķina, pamatojoties uz [visu] izkraušanas pienākuma aptverto sugu gada kopējām nozvejām, kurās zivis ir mazākas par minimālo references izmēru. Tomēr de minimis procenti būtu jāaprēķina, pamatojoties [vienīgi] uz merlanga un mencas gada kopējām nozvejām.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/973 16. panta 4. punktu pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisijai jāapspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jaunajos kopīgajos ieteikumos paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi Zvejniecības ekspertu grupa, kurā darbojas 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/973 16. panta 4. punktu pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisijai jāapspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jaunajos kopīgajos ieteikumos paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi Zvejniecības ekspertu grupa, kurā darbojas 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā.

| (10) | 2018. gada 6. novembra kopīgajā ieteikumā ierosināts konkrētās zvejniecībās izmantojamo zvejas rīku sarakstā pievienot OTT trali. Tehniskais labojums precizē, ka daži atbrīvojumi, kas paredzēti kuģiem, kuri izmanto traļus, attiecas arī uz grunts dvīņu traļiem (divi savienoti traļi, kurus velk viens kuģis). 2018. gada 30. maijā saņemtā kopīgā ieteikuma tekstā “traļi” jau ir minēti, ar tiem domājot visus traļus, arī dvīņu traļus, tāpēc ir jāpievieno attiecīgais zvejas rīka kods. |
| --- | --- |

(10)

2018. gada 6. novembra kopīgajā ieteikumā ierosināts konkrētās zvejniecībās izmantojamo zvejas rīku sarakstā pievienot OTT trali. Tehniskais labojums precizē, ka daži atbrīvojumi, kas paredzēti kuģiem, kuri izmanto traļus, attiecas arī uz grunts dvīņu traļiem (divi savienoti traļi, kurus velk viens kuģis). 2018. gada 30. maijā saņemtā kopīgā ieteikuma tekstā “traļi” jau ir minēti, ar tiem domājot visus traļus, arī dvīņu traļus, tāpēc ir jāpievieno attiecīgais zvejas rīka kods.

| (11) | 2018. gada 19. decembra kopīgajā ieteikumā ierosināts labot kļūdu attiecībā uz dažiem aprēķina koeficientiem de minimis atbrīvojumos, kas piemērojami:






  a) | merlangam un mencai, kas mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.c rajonā; |
| --- | --- | --- |

(11)

2018. gada 19. decembra kopīgajā ieteikumā ierosināts labot kļūdu attiecībā uz dažiem aprēķina koeficientiem de minimis atbrīvojumos, kas piemērojami:

a)

merlangam un mencai, kas mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.c rajonā;

| b) | merlangam un mencai, kas mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.a un 4.b rajonā. |
| --- | --- |

b)

merlangam un mencai, kas mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.a un 4.b rajonā.

| (12) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2018/2035 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2018/2035 būtu attiecīgi jāgroza.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Ņemot vērā to, ka ar Deleģēto regulu (ES) 2018/2035 izveidotais izmetumu plāns stājās spēkā 2019. gada 1. janvārī, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Ņemot vērā to, ka ar Deleģēto regulu (ES) 2018/2035 izveidotais izmetumu plāns stājās spēkā 2019. gada 1. janvārī, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2018/2035 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “nozvejas, kas gūtas ar grunts traļiem (OTB, OTT, TBN), kuru:”; |
| --- | --- |

1)

regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“nozvejas, kas gūtas ar grunts traļiem (OTB, OTT, TBN), kuru:”;

| 2) | regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | jūras zeltplekstei, kas nozvejota ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm, kad ziemas mēnešos (no 1. novembra līdz 30. aprīlim) kā mērķsugas tiek zvejotas plekstveidīgās zivis vai apaļzivis.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

| 3) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta c) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “Norvēģijas omāra zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm, –”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta c) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Norvēģijas omāra zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm, –”;

| b) | panta d) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “ziemeļu garneles zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT), kuru linuma acs izmērs ir 35 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm, un ar neaizsprostotu zivju izeju, –”; |
| --- | --- |

b)

panta d) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“ziemeļu garneles zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT), kuru linuma acs izmērs ir 35 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm, un ar neaizsprostotu zivju izeju, –”;

| c) | panta e) punktu aizstāj ar šādu:






  “e) | “jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.c rajonā izmanto grunts traļus vai zvejas vadus (OTB, OTT, SDN, SSC), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm (TR2), –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 %, bet 2020. un 2021. gadā – 5 % no merlanga un mencas gada kopējās nozvejas; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas;”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta e) punktu aizstāj ar šādu:

“e)

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 %, bet 2020. un 2021. gadā – 5 % no merlanga un mencas gada kopējās nozvejas; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas;”;

| d) | panta f) punktu aizstāj ar šādu:






  “f) | jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.a un 4.b rajonā izmanto grunts traļus vai zvejas vadus (OTB, OTT, SDN, SSC), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm (TR2), –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 % no merlanga un mencas gada kopējās nozvejas; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas;”; |
| --- | --- | --- |

d)

panta f) punktu aizstāj ar šādu:

“f)

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 % no merlanga un mencas gada kopējās nozvejas; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas;”;

| e) | panta g) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

  “zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, TBN, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 90–119 mm un kuri ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni, vai grunts traļus (OTB, OTT, TBN, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 120 mm un vairāk, –”. |
| --- | --- |

e)

panta g) punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, TBN, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 90–119 mm un kuri ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni, vai grunts traļus (OTB, OTT, TBN, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 120 mm un vairāk, –”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2018. gada 18. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/2035, ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā (OV L 327, 21.12.2018., 17. lpp.).

3

---

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/7

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/907

(2019. gada 14. marts),

ar ko ievieš slēpošanas instruktoru kopējo apmācības pārbaudi saskaņā ar 49.b pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1) un jo īpaši tās 49.b panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | pašlaik slēpošanas instruktoru kvalifikācijām tiek piemērots savstarpējās atzīšanas princips saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK. Ieviešot slēpošanas instruktoru kopējo apmācības pārbaudi (“KAP”), tiktu automātiski atzītas noteiktas slēpošanas instruktoru kvalifikācijas, ļaujot slēpošanas instruktoriem, kuriem ir šīs kvalifikācijas, vieglāk pārvietoties starp dalībvalstīm. KAP būtu viens veids, kā veicināt slēpošanas instruktoru mobilitāti visā Savienībā. Attiecībā uz slēpošanas instruktoriem, kuriem nav tiesību piedalīties KAP vai kuri nav nokārtojuši KAP, arī turpmāk tiktu piemērota viņu kvalifikāciju atzīšanas vispārējā sistēma saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK. |
| --- | --- |

(1)

pašlaik slēpošanas instruktoru kvalifikācijām tiek piemērots savstarpējās atzīšanas princips saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK. Ieviešot slēpošanas instruktoru kopējo apmācības pārbaudi (“KAP”), tiktu automātiski atzītas noteiktas slēpošanas instruktoru kvalifikācijas, ļaujot slēpošanas instruktoriem, kuriem ir šīs kvalifikācijas, vieglāk pārvietoties starp dalībvalstīm. KAP būtu viens veids, kā veicināt slēpošanas instruktoru mobilitāti visā Savienībā. Attiecībā uz slēpošanas instruktoriem, kuriem nav tiesību piedalīties KAP vai kuri nav nokārtojuši KAP, arī turpmāk tiktu piemērota viņu kvalifikāciju atzīšanas vispārējā sistēma saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK.

| (2) | Slēpošanas instruktora profesija vai arī izglītība un apmācība, kas vajadzīga, lai iegūtu slēpošanas instruktora kvalifikāciju, tiek regulēta vairāk nekā vienā trešdaļā dalībvalstu, un tāpēc ir izpildītas Direktīvas 2005/36/EK 49.b panta 2. punkta prasības. |
| --- | --- |

(2)

Slēpošanas instruktora profesija vai arī izglītība un apmācība, kas vajadzīga, lai iegūtu slēpošanas instruktora kvalifikāciju, tiek regulēta vairāk nekā vienā trešdaļā dalībvalstu, un tāpēc ir izpildītas Direktīvas 2005/36/EK 49.b panta 2. punkta prasības.

| (3) | 2012. gadā deviņas dalībvalstis, proti, Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Spānija un Vācija, parakstīja saprašanās memorandu (“memorands”), ar kuru ieviesa izmēģinājuma projektu par profesionālās kartes izsniegšanu slēpošanas instruktoriem. Pēc tam, 2014. gadā, memorandu parakstīja Slovēnija un Čehija. No memoranda parakstīšanas dienas ar to tika atzītas slēpošanas instruktoru, kuri ir šo parakstītāju dalībvalstu valstspiederīgie, iegūtās tiesības. Memorandā arī bija noteikts, ka Eurotest un Eurosecurity pārbaudes nokārtošana it priekšnoteikums slēpošanas instruktora kvalifikācijas automātiskai atzīšanai minētajās dalībvalstīs no memoranda parakstīšanas dienas. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir atbilstoši un pamatoti paļauties uz šiem abiem pārbaudījumiem kā pamatu KAP saturam un ņemt vērā memorandā apstiprinātos noteikumus kā šīs regulas kopējo pamatu. |
| --- | --- |

(3)

2012. gadā deviņas dalībvalstis, proti, Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Spānija un Vācija, parakstīja saprašanās memorandu (“memorands”), ar kuru ieviesa izmēģinājuma projektu par profesionālās kartes izsniegšanu slēpošanas instruktoriem. Pēc tam, 2014. gadā, memorandu parakstīja Slovēnija un Čehija. No memoranda parakstīšanas dienas ar to tika atzītas slēpošanas instruktoru, kuri ir šo parakstītāju dalībvalstu valstspiederīgie, iegūtās tiesības. Memorandā arī bija noteikts, ka Eurotest un Eurosecurity pārbaudes nokārtošana it priekšnoteikums slēpošanas instruktora kvalifikācijas automātiskai atzīšanai minētajās dalībvalstīs no memoranda parakstīšanas dienas. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir atbilstoši un pamatoti paļauties uz šiem abiem pārbaudījumiem kā pamatu KAP saturam un ņemt vērā memorandā apstiprinātos noteikumus kā šīs regulas kopējo pamatu.

| (4) | Ikvienam slēpošanas instruktoram, uz kuru attiecas šī regula, būtu jāspēj nodrošināt, ka slēpošanas instruktāžas nodarbības tiek vadītas droši, pilnīgi neatkarīgi sniegotu kalnu vidē, taču neietverot vietas, kurās ir vajadzīgas alpīnisma metodes. Tāpēc, lai nodrošinātu augstu slēpošanas instruktāžas kvalitāti, ir atbilstoši arī iekļaut noteiktas mācīšanas prasmes kvalifikācijās, kas dod tiesības kandidātiem piedalīties KAP. |
| --- | --- |

(4)

Ikvienam slēpošanas instruktoram, uz kuru attiecas šī regula, būtu jāspēj nodrošināt, ka slēpošanas instruktāžas nodarbības tiek vadītas droši, pilnīgi neatkarīgi sniegotu kalnu vidē, taču neietverot vietas, kurās ir vajadzīgas alpīnisma metodes. Tāpēc, lai nodrošinātu augstu slēpošanas instruktāžas kvalitāti, ir atbilstoši arī iekļaut noteiktas mācīšanas prasmes kvalifikācijās, kas dod tiesības kandidātiem piedalīties KAP.

| (5) | Attiecīgā gadījumā, izskatot pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no KAP I daļas attiecībā uz tehnisko spēju apstiprināšanu, būtu jāņem vērā dalība Fédération Internationale du Ski (“FIS”) vadītajās sacensībās un visus šajās sacensībās piešķirtos FIS punktus. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgā gadījumā, izskatot pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no KAP I daļas attiecībā uz tehnisko spēju apstiprināšanu, būtu jāņem vērā dalība Fédération Internationale du Ski (“FIS”) vadītajās sacensībās un visus šajās sacensībās piešķirtos FIS punktus.

| (6) | Juridiskās noteiktības vajadzībām ir jāatzīst tiesības, ko ieguvuši slēpošanas instruktori, kuriem ir saskaņā ar memorandu izdota profesionālā karte, un slēpošanas instruktori, kuriem kādā dalībvalstī, kas nav parakstījusi memorandu, ir kāda I pielikumā minētā kvalifikācija, ja viņi var pierādīt vajadzīgo slēpošanas instruktora pieredzi konkrētos apstākļos, |
| --- | --- |

(6)

Juridiskās noteiktības vajadzībām ir jāatzīst tiesības, ko ieguvuši slēpošanas instruktori, kuriem ir saskaņā ar memorandu izdota profesionālā karte, un slēpošanas instruktori, kuriem kādā dalībvalstī, kas nav parakstījusi memorandu, ir kāda I pielikumā minētā kvalifikācija, ja viņi var pierādīt vajadzīgo slēpošanas instruktora pieredzi konkrētos apstākļos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz visiem Savienības pilsoņiem, kuri vēlas strādāt slēpošanas instruktora profesijā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā viņi ir ieguvuši I pielikumā minēto kvalifikāciju.

2. pants

Priekšmets

1.   Šī regula nosaka kopējās apmācības pārbaudes (“KAP”) saturu un nosacījumus, kas jāizpilda, lai piedalītos KAP un to nokārtotu.

2.   KAP ietver slēpošanas instruktoru tehnisko spēju apstiprināšanas pārbaudi un slēpošanas instruktoru ar drošību saistīto prasmju apstiprināšanas pārbaudi attiecīgi saskaņā ar II pielikuma I un II daļā paredzētajiem noteikumiem.

3. pants

Kompetentās struktūras

Šajā regulā “kompetentā struktūra” ir jebkura I pielikumā minētā struktūra, kas piešķir kvalifikāciju, kura dod tiesības piedalīties KAP saskaņā ar 5. pantu.

4. pants

Automātiskās atzīšanas princips

1.   Dalībvalstis atzīst sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar 8. pantu un apliecina, ka KAP ir nokārtota. Ikvienam Savienības pilsonim, kuram ir šāds kādā dalībvalstī izdots sertifikāts, ir tiesības veikt slēpošanas instruktora profesionālās darbības citās dalībvalstīs ar tādiem pašiem nosacījumiem kā slēpošanas instruktoriem, kuri ir ieguvuši savu kvalifikāciju šajās dalībvalstīs.

2.   Dalībvalstis atzīst sertifikātus, kas izdoti saskaņā ar 8. pantu slēpošanas instruktoriem, kuri izmanto iegūtās tiesības, kā noteikts 7. pantā. Ikvienam Savienības pilsonim, kuram ir šāds kādā dalībvalstī izdots sertifikāts, ir tiesības veikt slēpošanas instruktora profesionālās darbības citās dalībvalstīs ar tādiem pašiem nosacījumiem kā slēpošanas instruktoriem, kuri ir ieguvuši savu kvalifikāciju šajās dalībvalstīs.

5. pants

Dalība KAP

Visiem Savienības pilsoņiem, kuriem ir I pielikumā minētā kvalifikācija vai kuri ir apmācīti, lai to iegūtu (2), ir tiesības piedalīties KAP.

2

6. pants

Atbrīvojumi

1.   Neskarot 5. pantu, slēpošanas instruktori ir atbrīvoti no prasības veikt tehnisko spēju apstiprināšanas pārbaudi, kā noteikts II pielikuma I daļā, ja viņiem ir kāda I pielikumā minētā kvalifikācija vai viņi ir apmācīti, lai to iegūtu, un:

| a) | viņi var iesniegt pierādījumus par vismaz 100 Fédération Internationale du Ski piešķirtiem kalnu slēpošanas punktiem vīriešiem un vismaz 85 Fédération Internationale du Ski piešķirtiem kalnu slēpošanas punktiem sievietēm vienā no slaloma vai milzu slaloma tehniskajām disciplīnām jebkurā piecu gadu laikposmā; vai |
| --- | --- |

a)

viņi var iesniegt pierādījumus par vismaz 100 Fédération Internationale du Ski piešķirtiem kalnu slēpošanas punktiem vīriešiem un vismaz 85 Fédération Internationale du Ski piešķirtiem kalnu slēpošanas punktiem sievietēm vienā no slaloma vai milzu slaloma tehniskajām disciplīnām jebkurā piecu gadu laikposmā; vai

| b) | viņi ir nokārtojuši Eurotest. |
| --- | --- |

b)

viņi ir nokārtojuši Eurotest.

2.   Neskarot 5. pantu, slēpošanas instruktori, kuri ir nokārtojuši Eurosecurity pārbaudi, ir atbrīvoti no prasības veikt ar drošību saistīto prasmju apstiprināšanas pārbaudi, kā noteikts II pielikuma II daļā, ja viņiem ir kāda no I pielikumā minētajām kvalifikācijām vai viņi ir apmācīti, lai to iegūtu.

3.   Slēpošanas instruktoriem, kuri KAP ietvaros ir nokārtojuši vai nu tehnisko spēju apstiprināšanas pārbaudi, kā noteikts II pielikuma I daļā, vai ar drošību saistīto prasmju pārbaudi, kā noteikts II pielikuma II daļā, nepieprasa atkārtot to KAP daļu, ko tie ir nokārtojuši.

7. pants

Iegūtās tiesības

1.   Slēpošanas instruktoriem, kuri pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas ir ieguvuši profesionālo karti, kas iegūta saskaņā ar memorandu, piemēro 4. panta 2. punktā noteikto automātiskās atzīšanas principu.

2.   Slēpošanas instruktoriem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri ir nokārtojuši gan Eurotest, gan Eurosecurity pārbaudi, piemēro 4. panta 2. punktā paredzēto automātiskās atzīšanas principu, ja viņiem ir arī kāda no I pielikumā minētajām kvalifikācijām.

3.   Slēpošanas instruktoriem, kuri ir ieguvuši kādu no I pielikumā minētajām kvalifikācijām dalībvalstī, kas nav parakstījusi memorandu līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, un var pierādīt profesionālo pieredzi vismaz 200 dienu apmērā piecos gados tieši pirms šīs regulas stāšanās spēkā, piemēro 4. panta 2. punktā paredzēto automātiskās atzīšanas principu.

4.   Slēpošanas instruktoriem, kuri izmanto iegūtās tiesības, kā noteikts 1., 2. un 3. punktā, ir tiesības pieteikties kompetences sertifikātam saskaņā ar 8. pantu.

8. pants

Kompetences sertifikāts

1.   Kompetences sertifikātu izsniedz slēpošanas instruktoriem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri ir vai nu nokārtojuši KAP, vai izmanto iegūtās tiesības saskaņā ar 7. pantu. Sertifikātu izsniedz dalībvalsts vai kompetentā struktūra dalībvalstī, kura ir piešķīrusi personai profesionālo kvalifikāciju, kas dod tiesības piedalīties KAP saskaņā ar 5. pantu.

2.   Kompetences sertifikātā tiek norādīta vismaz šāda informācija:

| a) | slēpošanas instruktora vārds; |
| --- | --- |

a)

slēpošanas instruktora vārds;

| b) | attiecīgā gadījumā KAP iegūtais rezultāts un KAP nokārtošanas datums; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā KAP iegūtais rezultāts un KAP nokārtošanas datums;

| c) | attiecīgā gadījumā īpašās iegūtās tiesības, ko slēpošanas instruktors izmanto saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā īpašās iegūtās tiesības, ko slēpošanas instruktors izmanto saskaņā ar 7. pantu;

| d) | izdevēja dalībvalsts vai kompetentā struktūra; |
| --- | --- |

d)

izdevēja dalībvalsts vai kompetentā struktūra;

| e) | slēpošanas instruktora kvalifikācija, kas norādīta I pielikumā. |
| --- | --- |

e)

slēpošanas instruktora kvalifikācija, kas norādīta I pielikumā.

3.   Kompetences sertifikātam pievieno uzlīmi, kas jāuzlīmē uz slēpošanas instruktora valsts kartes. Uzlīme apliecina, ka slēpošanas instruktoram ir izdots kompetences sertifikāts, un tajā ir norādīta vismaz šāda informācija:

| a) | slēpošanas instruktora vārds; |
| --- | --- |

a)

slēpošanas instruktora vārds;

| b) | kompetences sertifikāta izdošanas gads; |
| --- | --- |

b)

kompetences sertifikāta izdošanas gads;

| c) | izdevēja dalībvalsts vai kompetentā struktūra. |
| --- | --- |

c)

izdevēja dalībvalsts vai kompetentā struktūra.

4.   Kompetences sertifikāta kopiju izdod jebkurā laikā pēc slēpošanas instruktora pieprasījuma.

9. pants

Paziņošanas procedūra

Dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm par visām izmaiņām I pielikumā norādītajās kvalifikācijās, kā arī par jaunām kvalifikācijām, kas prasmju un zināšanu ziņā ir salīdzināmas ar I pielikumā minētajām kvalifikācijām. Šādus paziņojumus nosūta, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (3).

3

10. pants

Apmācība un ilgstoša pieredze

Slēpošanas instruktori, kuriem ir kāda no I pielikumā norādītajām kvalifikācijām un kuri var pierādīt vismaz 95 dienas ilgu teorētisku un praktisku slēpošanas instruktoru apmācību un 95 dienas ilgu pieredzi slēpošanas instruktora darbā, tiks atzīti Austrijā “Diplomschilehrer” līmenī.

Diplomschilehrer

11. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 14. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

1

(2)  Austrijā ar to saprot Diplomschilehrer, ko iepriekš dēvēja par staatlich geprüfter Schilehrer.

2

Diplomschilehrer

staatlich geprüfter Schilehrer

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2008/49/EK (OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Kvalifikācijas

Šajā pielikumā minētās kvalifikācijas ir izstrādātas, lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju starp teorētisku mācīšanos un praktiskiem treniņiem, tostarp slēpošanu trasē un ārpus tās, un jo īpaši lai sniegtu šādas prasmes un zināšanas:

| a) | izpratni par mācīšanas, instruktāžas un trenēšanas metodiku un spēju to izmantot kalnu slēpošanas instruktāžā trasē un ārpus tās; |
| --- | --- |

a)

izpratni par mācīšanas, instruktāžas un trenēšanas metodiku un spēju to izmantot kalnu slēpošanas instruktāžā trasē un ārpus tās;

| b) | spēju pielāgot mācību nodarbību atkarībā no dažādiem laika apstākļiem; |
| --- | --- |

b)

spēju pielāgot mācību nodarbību atkarībā no dažādiem laika apstākļiem;

| c) | spēju patstāvīgi noteikt, ieviest un novērtēt instruktāžas prasības, kas piemērotas visām kategorijām katrā kalnu slēpošanas instruktāžas līmenī – no iesācējiem līdz ekspertiem; |
| --- | --- |

c)

spēju patstāvīgi noteikt, ieviest un novērtēt instruktāžas prasības, kas piemērotas visām kategorijām katrā kalnu slēpošanas instruktāžas līmenī – no iesācējiem līdz ekspertiem;

| d) | spēju izstrādāt kalnu slēpošanas instruktāžas programmu, izmantojot piemērotus mācīšanas paņēmienus; |
| --- | --- |

d)

spēju izstrādāt kalnu slēpošanas instruktāžas programmu, izmantojot piemērotus mācīšanas paņēmienus;

| e) | spēju radīt treniņa situāciju; |
| --- | --- |

e)

spēju radīt treniņa situāciju;

| f) | spēju sagatavot mācīšanas, instruktāžas un trenēšanas materiālus, kas izmantojami jebkurā kalnu slēpošanas instruktāžā; |
| --- | --- |

f)

spēju sagatavot mācīšanas, instruktāžas un trenēšanas materiālus, kas izmantojami jebkurā kalnu slēpošanas instruktāžā;

| g) | spēju veikt paņēmiena demonstrāciju, tostarp paskaidrot tā dažādos elementus visām kategorijām katrā kalnu slēpošanas instruktāžas līmenī; |
| --- | --- |

g)

spēju veikt paņēmiena demonstrāciju, tostarp paskaidrot tā dažādos elementus visām kategorijām katrā kalnu slēpošanas instruktāžas līmenī;

| h) | spēju novērtēt kalnu slēpošanas mācību nodarbību vai ciklu; |
| --- | --- |

h)

spēju novērtēt kalnu slēpošanas mācību nodarbību vai ciklu;

| i) | zināšanas un spēju piemērot pirmās palīdzības principus ziemas sporta veidu negadījumos un sākt glābšanu. |
| --- | --- |

i)

zināšanas un spēju piemērot pirmās palīdzības principus ziemas sporta veidu negadījumos un sākt glābšanu.

| Dalībvalsts | Kvalifikācijas | Struktūras, kas piešķir kvalifikācijas |
| --- | --- | --- |
| Austrija | Diplomschilehrer (slēpošanas instruktora diploms) vai Landesschilehrer/Schilehrer Forarlbergā (provinces slēpošanas instruktors / slēpošanas instruktors Forarlbergā) | — | Bundessportakademie Innsbruck |

Dalībvalsts

Kvalifikācijas

Struktūras, kas piešķir kvalifikācijas

Austrija

Diplomschilehrer (slēpošanas instruktora diploms) vai Landesschilehrer/Schilehrer Forarlbergā (provinces slēpošanas instruktors / slēpošanas instruktors Forarlbergā)

—

Bundessportakademie Innsbruck

| — | Landesschilehrerverbände (provinces slēpošanas instruktoru asociācijas) |
| --- | --- |

—

Landesschilehrerverbände (provinces slēpošanas instruktoru asociācijas)

Beļģija

| — | Beļģija – FR: Moniteur sportif entraineur (sporta treneris) |
| --- | --- |

—

Beļģija – FR: Moniteur sportif entraineur (sporta treneris)

| — | Beļģija – NL: Trainer A Alpijns Skiën (A līmeņa kalnu slēpošanas treneris) / Skileraar (slēpošanas skolotājs) |
| --- | --- |

—

Beļģija – NL: Trainer A Alpijns Skiën (A līmeņa kalnu slēpošanas treneris) / Skileraar (slēpošanas skolotājs)

| — | ADEPS – Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (Sporta vispārējā administrācija) |
| --- | --- |

—

ADEPS – Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (Sporta vispārējā administrācija)

| — | Sport Vlaanderen |
| --- | --- |

—

Sport Vlaanderen

Bulgārija

Ски учител клас C (C kategorijas slēpošanas instruktors)

Bulgārijas Slēpošanas skola

Horvātija

Učitelj skijanja (slēpošanas instruktors)

| — | Skijaško Učilište |
| --- | --- |

—

Skijaško Učilište

| — | HZUTS (Horvātijas Sniega sporta veidu skolotāju asociācija) |
| --- | --- |

—

HZUTS (Horvātijas Sniega sporta veidu skolotāju asociācija)

Čehija

Instruktor lyžování APUL A (APUL A līmeņa slēpošanas instruktors)

APUL – Asociace profesionálních učitelů lyžování a lyžařských škol, o.s. (Čehijas Profesionālo slēpošanas instruktoru asociācija)

Dānija

Euro Ski Pro

Den Danske Skiskole (Dānijas Slēpošanas skola)

Somija

Level 3 – hiihdonopettaja (3. līmenis – instruktors)

| — | FNASI – Somijas Slēpošanas instruktoru valsts asociācija |
| --- | --- |

—

FNASI – Somijas Slēpošanas instruktoru valsts asociācija

| — | Vuokatti Sports Institute |
| --- | --- |

—

Vuokatti Sports Institute

Francija

| — | Diplôme d'Etat de ski (valsts diploms slēpošanā) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de ski (valsts diploms slēpošanā)

| — | moniteur national de ski alpin (kalnu slēpošanas valsts instruktors) |
| --- | --- |

—

moniteur national de ski alpin (kalnu slēpošanas valsts instruktors)

ENSM – Ecole Nationale des Sports de Montagne (Valsts kalnu sporta veidu skola)

Vācija

Staatlich geprüfter Skilehrer (federāli sertificēts slēpošanas instruktors)

| — | Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden. (Minhenes Tehniskā universitāte sadarbībā ar Vācijas Slēpošanas instruktoru asociāciju, ciktāl to paredz uzdotie pienākumi) |
| --- | --- |

—

Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden. (Minhenes Tehniskā universitāte sadarbībā ar Vācijas Slēpošanas instruktoru asociāciju, ciktāl to paredz uzdotie pienākumi)

Grieķija

A līmeņa kalnu slēpošanas instruktors

Grieķijas Sporta ministrija – Sporta ģenerālsekretariāts

Ungārija

Síoktató **** (slēpošanas instruktors ****)

Ungārijas Slēpošanas instruktoru federācija

Īrija

Kalnu slēpošanas skolotājs – 4. līmenis

IASI – Īrijas Sniega sporta veidu instruktoru asociācija

Itālija

Maestro di Sci (slēpošanas instruktors)

| — | Collegio Nazionale dei Maestri di Sci |
| --- | --- |

—

Collegio Nazionale dei Maestri di Sci

| — | Federazione Italiana Sport Invernali |
| --- | --- |

—

Federazione Italiana Sport Invernali

| — | Collegi Regionali e Provinciali |
| --- | --- |

—

Collegi Regionali e Provinciali

Latvija

Profesionāls slēpošanas instruktors

Latvijas Slēpošanas un snovborda instruktoru asociācija (LSSIA)

Lietuva

A kategorijų instruktorių pažymėjimai (A līmeņa instruktoru sertifikāti)

NLI (Nacionālā krievu instruktoru līga) / DruSkiSchool – Lietuvas Slēpošanas un snovborda skola

Nīderlande

Ski-instructeur niveau 4 (4. līmeņa slēpošanas instruktors)

Nederlandse Ski Vereniging (Nīderlandes Slēpošanas federācija)

Polija

Instruktor Zawodowy – PZN (Polijas Slēpošanas federācijas profesionāls kalnu slēpošanas instruktors)

SITN PZN – (Polijas Slēpošanas federācijas Instruktoru un treneru asociācija)

Portugāle

Treinadores de esqui alpino de grau 2 (2. līmeņa kalnu slēpošanas treneris)

| — | FDI-Portugal (Portugāles Ziemas sporta veidu federācija) |
| --- | --- |

—

FDI-Portugal (Portugāles Ziemas sporta veidu federācija)

| — | Instituto Português do Desporto e Juventude (Portugāles Sporta un jaunatnes institūts) |
| --- | --- |

—

Instituto Português do Desporto e Juventude (Portugāles Sporta un jaunatnes institūts)

Rumānija

Monitor de schi I (slēpošanas instruktors – I kategorija)

Federația română de schi biatlon (Rumānijas Biatlona federācija)

Slovākija

Inštruktor lyžovnia III. kvalifikačného stupňa (3. kvalifikācijas līmeņa slēpošanas instruktors)

| — | Ja kvalifikācijas izsniegtas, sākot ar 2016. gada 1. janvāri: Komenska universitāte Bratislavā (Fiziskās izglītības un sporta fakultāte); Universitāte Prešovā (Sporta fakultāte); Mateja Bela universitāte Banska Bistricā (Filozofijas fakultāte) un Filozofa Konstantīna universitāte Nitrā (Izglītības fakultāte), kā arī SLA (Slovākijas Slēpošanas asociācija). |
| --- | --- |

—

Ja kvalifikācijas izsniegtas, sākot ar 2016. gada 1. janvāri: Komenska universitāte Bratislavā (Fiziskās izglītības un sporta fakultāte); Universitāte Prešovā (Sporta fakultāte); Mateja Bela universitāte Banska Bistricā (Filozofijas fakultāte) un Filozofa Konstantīna universitāte Nitrā (Izglītības fakultāte), kā arī SLA (Slovākijas Slēpošanas asociācija).

| — | Ja kvalifikācijas izsniegtas līdz 2015. gada 31. decembrim: SLA (Slovākijas Slēpošanas asociācija), kas ir daļa Tatranská, akciová spoločnosť (akreditēta slēpošanas instruktoru izglītība) vai SAPUL (Slovākijas Profesionālo slēpošanas instruktoru asociācija) |
| --- | --- |

—

Ja kvalifikācijas izsniegtas līdz 2015. gada 31. decembrim: SLA (Slovākijas Slēpošanas asociācija), kas ir daļa Tatranská, akciová spoločnosť (akreditēta slēpošanas instruktoru izglītība) vai SAPUL (Slovākijas Profesionālo slēpošanas instruktoru asociācija)

Slovēnija

Strokovni delavec 2 – športno treniranje – smučanje – alpsko (2. līmeņa profesionāls darbinieks – sporta apmācība – slēpošana – kalnu)

Smučarska zveza Slovenije (Slovēnijas Slēpošanas asociācija)

Spānija

Técnico deportivo de esquí alpino (kalnu slēpošanas sporta tehniskais darbinieks)

Ministerio de Educación, Cultura y Deporte (Spānijas Izglītības, kultūras un sporta ministrija)

Zviedrija

Svenska skidlärarexamen (Zviedrijas slēpošanas instruktoru eksāmens)

Det svenska skidrådet (Zviedrijas Slēpošanas padome)

Apvienotā Karaliste

4. kalnu līmenis – starptautisks slēpošanas skolotāja diploms

BASI – Britu sniega sporta veidu instruktoru asociācija

---

II PIELIKUMS

Kopējās apmācības pārbaudes (KAP) organizēšana

1.   I DAĻA. TEHNISKO SPĒJU APSTIPRINĀŠANAS PĀRBAUDE (“TEHNISKĀ PĀRBAUDE”)

1.1.   Vispārīgi principi

1.1.1.   Piemērojamie noteikumi

Tehnisko pārbaudi veido kalnu slēpošanas milzu slaloms. Pārbaude jāveic saskaņā ar Fédération Internationale du Ski (“
  FIS
  ”) tehniskajiem noteikumiem, kas pielāgoti, lai ņemtu vērā tehniskās pārbaudes mērķus.

1.1.2.   Atbilstošie kandidāti

Tehniskajā pārbaudē var piedalīties Savienības pilsoņi, uz kuriem attiecas regulas darbības joma. Atbilstošie kandidāti var bez ierobežojumiem atkārtot pārbaudi, ja iepriekšējie mēģinājumi ir bijuši neveiksmīgi. Lai piedalītos tehniskajā pārbaudē, atbilstošie kandidāti piesakās tieši pie organizatores dalībvalsts vai kompetentās struktūras šajā dalībvalstī, kas organizē pārbaudi.

1.1.3.   Braucieni

Tehniskajā pārbaudē notiek divi braucieni. Starta numuru secību pirmajā braucienā izlozē, savukārt otrajā braucienā starta numuru secība ir apgriezta. Kandidāti, kuri iztur tehnisko pārbaudi pirmajā braucienā, nepiedalās otrajā braucienā. Kandidāti, kuri neiztur tehnisko pārbaudi pirmajā braucienā, piedalās otrajā braucienā.

1.1.4.   Pārbaudes žūrija

Pārbaudes žūrija uzrauga un nodrošina tehniskās pārbaudes pareizu norisi. Dalībai tehniskās pārbaudes žūrijā var pieteikties kvalificēti pilsoņi no jebkuras dalībvalsts. Lai novērtētu tehniskās pārbaudes moduļus, pārbaudes žūrijā ieceļ tikai tādus pilsoņus, kuri ir nokārtojuši Eurotest pirms šīs regulas stāšanās spēkā vai kuri ir izturējuši KAP.

Organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra attiecīgi ieceļ izraudzītos pārbaudes žūrijas locekļus, pamatojoties uz viņu kompetenci un profesionālo pieredzi nozarē. Organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra var deleģēt šīs pārbaudes žūrijas iecelšanas pilnvaras trešām personām, taču pārbaudes žūrijas locekļi vienmēr pārstāv vismaz trīs dalībvalstis. Dalībvalstis vai kompetentās struktūras, kas neorganizē KAP, var iesniegt priekšlikumus par pārbaudes žūrijas sastāvu. Šādā gadījumā attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra var noraidīt priekšlikumu vienīgi pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ.

1.1.5.   Pārskatīšanas procedūra

Kandidāti var pieprasīt pārbaudes žūrijai atkārtoti novērtēt viņu tehniskās pārbaudes rezultātus, ja kandidāti uzskata, ka ir pieļautas būtiskas kļūdas. Šādā gadījumā pārbaudes žūrija novērtē pieprasījumu un nekavējoties atbild, norādot konkrētā kandidāta tehniskās pārbaudes rezultātu saglabāšanas vai maiņas iemeslus. Pārbaudes žūrija pieņem lēmumu ar tās locekļu vienkāršu vairākumu.

1.1.6.   Rezultātu dokumentācija

Attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra informē dalībvalstis vai kompetentās struktūras, kuras, pamatojoties uz tehnisko pārbaudi, izdod I pielikumā minētās kvalifikācijas ne vēlāk kā septiņas darba dienas pēc KAP veikšanas. Attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra uztur un katru gadu publicē atjauninātu to slēpošanas instruktoru sarakstu, kuri ir veiksmīgi izturējuši tehnisko pārbaudi vai kuriem ir piešķirtas tiesības vai atbrīvojumi, ja organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra ir piešķīrusi šiem slēpošanas instruktoriem kvalifikāciju, kas atbilst I pielikumā minētajai kvalifikācijai.

1.2.   Trase

1.2.1.   Vispārīgi trases kritēriji

Tehniskā pārbaude notiek milzu slaloma trasē, kas atbilst FIS kritērijiem un ir pielāgota, lai ņemtu vērā tehniskās pārbaudes mērķus, jo īpaši attiecībā uz garumu, vertikālo kritumu un vārtu skaitu. Attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm vai to kompetentajām struktūrām tehniskās pārbaudes datumus vismaz divus mēnešus iepriekš.

Vertikālais kritums ir no 250 līdz 300 metriem. Vārtu skaits ir 11 % līdz 15 % no vertikālā krituma metros, bet ideālā gadījumā 12 % līdz 13 %, lai novērtētu slēpošanas instruktoru spēju pagriezties, nevis viņu spēju slīdēt.

Šajā un 1.2.2. sadaļā minētie kritēriji var regulāri radīt sagatavotājiem nekompensējamu laiku tehniskās pārbaudes startā no 45 līdz 60 sekundēm.

Tehniskajā pārbaudē var izmantot trasi bez ārējiem vārtiem, izņemot pirmos un pēdējos, kā arī aiztures vārtus.

1.2.2.   Nogāžu profili

Milzu slaloma trases nogāžu profiliem ir pēc iespējas jāatbilst šādām kombinācijām:

| a) | vienā trešdaļā trases vajadzētu būt vidējai nogāzei ar slīpumu no 26 % līdz 43 %; |
| --- | --- |

a)

vienā trešdaļā trases vajadzētu būt vidējai nogāzei ar slīpumu no 26 % līdz 43 %;

| b) | vienā trešdaļā trases vajadzētu būt stāvai nogāzei ar slīpumu no 45 % līdz 52 %; |
| --- | --- |

b)

vienā trešdaļā trases vajadzētu būt stāvai nogāzei ar slīpumu no 45 % līdz 52 %;

| c) | vienā trešdaļā trases vajadzētu būt nolaidenai nogāzei ar slīpumu no 25 % līdz 26 %. |
| --- | --- |

c)

vienā trešdaļā trases vajadzētu būt nolaidenai nogāzei ar slīpumu no 25 % līdz 26 %.

1.2.3.   Trases apstiprināšana

Trasi apstiprina tehniskā komisija, kuras locekļus ieceļ attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra, pamatojoties uz viņu kompetenci un profesionālo pieredzi. Dalībvalstis vai kompetentās struktūras, kas neorganizē KAP, var iesniegt priekšlikumus par tehniskās komisijas sastāvu. Šādā gadījumā organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra var noraidīt priekšlikumu vienīgi pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ. Pēc apstiprināšanas dalībvalsts vai kompetentā iestāde ne vēlāk kā divus mēnešus pirms jebkura pasākuma, kas tiks organizēts, lai veiktu KAP šajā trasē, paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm praktisko informāciju attiecībā uz šo pasākumu.

1.3.   Sagatavotāji

1.3.1.   Prasības sagatavotājiem, kas piedalās tehniskajā pārbaudē

Tehniskajā pārbaudē piedalās vismaz trīs sagatavotāji. Organizētājai dalībvalstij vai kompetentajai struktūrai ir pienākums atlasīt sagatavotājus.

Sagatavotāji ir jebkuras dalībvalsts pilsoņi. Viņi ir nokārtojuši Eurotest un Eurosecurity pārbaudi pirms šīs regulas stāšanās spēkā vai izturējuši KAP, kārtējās sezonas kalibrēšanas pārbaudē iegūstot korekcijas koeficientu vismaz 0,8700.

1.3.2.   Sagatavotāju kalibrēšanas pārbaude

Tehniskās pārbaudes sagatavotāji iziet kalibrēšanas pārbaudi. Kalibrēšanas pārbaudes mērķis ir piešķirt pareizu korekcijas koeficientu katram sagatavotājam, lai noteiktu tehniskās pārbaudes kandidātu pamatlaiku. Kalibrēšanas pārbaudē katrs sagatavotājs var veikt divus nobraucienus, un attiecīgajam sagatavotājam piešķir labāko no abiem rezultātiem. Katram sagatavotājam piešķirto korekcijas koeficientu pārskata katru gadu.

Kalibrēšanas pārbaudi organizē kalibrēšanas pārbaudes komisija. Kalibrēšanas pārbaudes komisijas locekļus attiecīgi ieceļ organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra, pamatojoties uz viņu kompetenci un profesionālo pieredzi. Dalībvalstis vai kompetentās struktūras, kas neorganizē kalibrēšanas pārbaudi, var iesniegt priekšlikumus par kalibrēšanas pārbaudes komisijas sastāvu. Šādā gadījumā organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra var noraidīt priekšlikumu vienīgi pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ.

Attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra vismaz divus mēnešus iepriekš paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm vai kompetentajām struktūrām kalibrēšanas pārbaudes datumus.

Organizētāja dalībvalsts publicē kalibrēšanas pārbaudes rezultātus pirms plānotās KAP attiecīgajā dalībvalstī.

1.3.3.   Sagatavotāju korekcijas koeficients

Sagatavotāju kompensējamo laiku aprēķina, reizinot attiecīgā sagatavotāja kalibrēšanas pārbaudes laiku ar piešķirto korekcijas koeficientu.

Kalibrēšanas pārbaudes pamatlaiku aprēķina kā atsauces sagatavotāju divu labāko kompensējamo laiku vidējo rādītāju. Kalibrēšanas pārbaudes komisija ieceļ četrus atsauces sagatavotājus, pamatojoties uz sagatavotāju rezultātu sarakstu iepriekšējā gadā.

Sagatavotāju korekcijas koeficientu aprēķina šādi:

korekcijas koeficients = kalibrēšanas pārbaudes pamatlaiks / sagatavotāju brauciena laiks.

1.4.   Tehniskās pārbaudes kārtošana

1.4.1.   Tehniskās pārbaudes pamatlaika aprēķināšana

Tehniskās pārbaudes pamatlaiku aprēķina ar vismaz trim sagatavotājiem, kuri sāk savus braucienus, un vismaz diviem sagatavotājiem, kuri beidz savus braucienus, atbilstoši šādiem noteikumiem:

| a) | sagatavotāju, kuri ir pabeiguši savu braucienu pirms pirmā kandidāta brauciena starta, divu labāko kompensēto laiku vidējais rādītājs; |
| --- | --- |

a)

sagatavotāju, kuri ir pabeiguši savu braucienu pirms pirmā kandidāta brauciena starta, divu labāko kompensēto laiku vidējais rādītājs;

| b) | sagatavotāju, kuri ir pabeiguši savu braucienu pēc pēdējā kandidāta brauciena starta, divu labāko kompensēto laiku vidējais rādītājs; |
| --- | --- |

b)

sagatavotāju, kuri ir pabeiguši savu braucienu pēc pēdējā kandidāta brauciena starta, divu labāko kompensēto laiku vidējais rādītājs;

| c) | tehniskās pārbaudes pamatlaiks ir divu a) un b) apakšpunktā minēto vidējo rādītāju vidējais rādītājs. |
| --- | --- |

c)

tehniskās pārbaudes pamatlaiks ir divu a) un b) apakšpunktā minēto vidējo rādītāju vidējais rādītājs.

Katrs sagatavotājs var sākt savu braucienu vēlreiz, ja viņš vai viņa nevarēja pabeigt savu braucienu normāli.

Kandidātus informē par sagatavotāju koeficientu pirms tehniskās pārbaudes sākuma.

1.4.2.   Maksimālais ieskaites laiks

Šādi kandidāti ir nokārtojuši tehnisko pārbaudi:

| a) | kandidāti vīrieši, kuri pabeidz braucienu laikā, kas nepārsniedz vai ir vienāds ar tehniskās pārbaudes pamatlaiku plus 19 % no tā; |
| --- | --- |

a)

kandidāti vīrieši, kuri pabeidz braucienu laikā, kas nepārsniedz vai ir vienāds ar tehniskās pārbaudes pamatlaiku plus 19 % no tā;

| b) | kandidātes sievietes, kuras pabeidz braucienu laikā, kas nepārsniedz vai ir vienāds ar tehniskās pārbaudes pamatlaiku plus 25 % no tā. |
| --- | --- |

b)

kandidātes sievietes, kuras pabeidz braucienu laikā, kas nepārsniedz vai ir vienāds ar tehniskās pārbaudes pamatlaiku plus 25 % no tā.

Tādējādi maksimālo ieskaites laiku aprēķina šādi:

| a) | vīriešu ieskaites laiks = tehniskās pārbaudes pamatlaiks × 1,19; |
| --- | --- |

a)

vīriešu ieskaites laiks = tehniskās pārbaudes pamatlaiks × 1,19;

| b) | sieviešu ieskaites laiks = tehniskās pārbaudes pamatlaiks × 1,25. |
| --- | --- |

b)

sieviešu ieskaites laiks = tehniskās pārbaudes pamatlaiks × 1,25.

2.   II DAĻA. AR DROŠĪBU SAISTĪTO KOMPETENČU APSTIPRINĀŠANAS PĀRBAUDE (“DROŠĪBAS PĀRBAUDE”)

2.1.   Vispārīgi principi

2.1.1.   Drošības pārbaudes mērķis

Drošības pārbaudes mērķis ir novērtēt, kā kandidāti ir izpildījuši tādas ar drošību saistītas minimālās prasības, kas ir svarīgas slēpošanas instruktoriem, kuri strādā īpašos apstākļos.

2.1.2.   Atbilstošie kandidāti

Savienības pilsoņi var piedalīties drošības pārbaudē, ja viņi ir veiksmīgi nokārtojuši tehnisko pārbaudi. Atbilstošie kandidāti var bez ierobežojumiem atkārtot pārbaudi, ja iepriekšējie mēģinājumi ir bijuši neveiksmīgi. Lai piedalītos drošības pārbaudē, atbilstošie kandidāti piesakās tieši pie organizētājas dalībvalsts vai kompetentās struktūras šajā dalībvalstī, kura organizē pārbaudi.

2.1.3.   Atbildīgā iestāde

Par drošības pārbaudes organizāciju atbild struktūra, kas ir kompetenta slēpošanas instruktoru apmācībā attiecīgi tās dalībvalsts teritorijā, kur notiek drošības pārbaude saskaņā ar vienošanos ar šim nolūkam izveidotu tehnisko komisiju. Tehniskās komisijas sastāvu veido kvalificēti jebkuras dalībvalsts pilsoņi, un tajā ir pārstāvētas vismaz trīs dalībvalstis. Viņus ieceļ attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra, pamatojoties uz viņu kompetenci un profesionālo pieredzi nozarē. Organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra vismaz divus mēnešus iepriekš paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm vai kompetentajām iestādēm drošības pārbaudes datumus.

2.1.4.   Pārbaudes žūrija

Pārbaudes žūrija uzrauga un nodrošina drošības pārbaudes pareizu norisi. Dalībai drošības pārbaudes žūrijā var pieteikties kvalificēti pilsoņi no jebkuras dalībvalsts. Lai novērtētu drošības pārbaudes moduļus, pārbaudes žūrijā var tikt iecelti tikai tādi pilsoņi, kas ir nokārtojuši Eurosecurity pārbaudi pirms šīs regulas stāšanās spēkā vai ir izturējuši KAP.

Organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra attiecīgi ieceļ izraudzītos pārbaudes žūrijas locekļus, pamatojoties uz viņu kompetenci un profesionālo pieredzi nozarē. Organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra var deleģēt šīs pārbaudes žūrijas iecelšanas pilnvaras trešām personām, taču pārbaudes žūrijas locekļi vienmēr pārstāv vismaz trīs dalībvalstis. Dalībvalstis vai kompetentās struktūras, kas neorganizē KAP, var iesniegt priekšlikumus par pārbaudes žūrijas sastāvu. Šādā gadījumā attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra var noraidīt priekšlikumu vienīgi pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ.

2.1.5.   Pārskatīšanas procedūra

Kandidāti var pieprasīt pārbaudes žūrijai atkārtoti novērtēt viņu tehniskās pārbaudes rezultātus, ja kandidāti uzskata, ka ir pieļautas būtiskas kļūdas. Šādā gadījumā pārbaudes žūrija novērtē pieprasījumu un nekavējoties atbild, norādot konkrēta kandidāta drošības pārbaudes rezultātu saglabāšanas vai maiņas iemeslus. Pārbaudes žūrija pieņem lēmumu ar tās locekļu vienkāršu vairākumu.

2.1.6.   Rezultātu dokumentācija

Attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra informē dalībvalstis vai kompetentās struktūras, kuras, pamatojoties uz drošības pārbaudi, izdod I pielikumā minētās kvalifikācijas ne vēlāk kā septiņas darba dienas pēc tam, kad notikusi KAP. Attiecīgi organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra uztur un katru gadu publicē atjauninātu to slēpošanas instruktoru sarakstu, kuri ir veiksmīgi izturējuši drošības pārbaudi vai kuriem ir piešķirtas tiesības vai atbrīvojumi, ja organizētāja dalībvalsts vai kompetentā struktūra ir piešķīrusi šiem slēpošanas instruktoriem kvalifikāciju, kas atbilst I pielikumā minētajai kvalifikācijai.

2.2.   Pārbaudes struktūra

Drošības pārbaudi veido divas daļas ar pieciem obligātiem moduļiem, no kuriem katru vērtē individuāli. Drošības pārbaudē, izmantojot teorētisku un praktisku eksāmenu, vērtē kandidātu zināšanas un prasmes, kas saistītas ar drošību.

Ja kandidāts nenokārto kādu no šiem moduļiem vai ja drošības pārbaudē nav visu moduļu, pārbaude ir jākārto vēlreiz pilnā apjomā.

Turpmāk ir izklāstīts dažādu moduļu saturs.

2.2.1.   Teorētiskais eksāmens

Modulis “Veikt ārkārtas zvanu uzņēmējas valsts valodā vietējiem glābšanas dienestiem pēc lavīnas negadījuma”.

Teorētiskais eksāmens ir veiksmīgi nokārtots, ja ir veikts skaidri saprotams ārkārtas zvans glābšanas dienestiem un tiem sniegta precīza informācija, kas ļauj tiem veikt savus pienākumus.

2.2.2.   Praktiskais eksāmens

Praktisko eksāmenu ārpus trases veido trīs mācīšanas moduļi, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta grupas vadīšanai, un modulis, kas ietver divu lavīnas apraktu personu meklēšanu un glābšanu. Praktiskais eksāmens ir jākārto vienā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā notiek pārbaude.

Katrs no trim grupas vadīšanas moduļiem ilgst 15 minūtes plus 15 minūtes ilgs sagatavošanās laiks. Šie mācīšanas moduļi ir veiksmīgi pabeigti, ja vismaz 75 % uzdevumu ir izpildīti apmierinoši.

2.2.2.1.   Grupas vadības moduļi

1. modulis “Izskaidrot lavīnas prognozi kopā ar savu grupu. Salīdzināt prognozes informāciju ar saviem novērojumiem uz vietas un novērtēt situāciju”.

2. modulis “Nogādāt savu grupu uz nolaišanās ceļa ārpus trases un ierosināt maršrutu, ņemot vērā tādus faktorus kā sniega, pulcēšanās vietas un grupas organizācijas formas izvēle. Strādāt ar savu grupu, lai novērtētu nolaišanās ceļa riskus”.

3. modulis. Vēl viens vērtējuma veids tiek izvēlēts nejauši no turpmāk minētajām iespējām.

| a) | Meteoroloģisko apstākļu izskaidrošana un izprašana







  1. | Kalna laika apstākļu prognoze liecina par Nordstau situāciju, proti, stipriem nokrišņiem no ziemeļiem (augsts spiediens uz rietumiem un zems spiediens uz austrumiem). Kā šī situācija rodas? Aptuveni kur un cik lielā daudzumā ir gaidāmi nokrišņi? Kā šī situācija var ietekmēt lavīnas? |
| --- | --- | --- |

a)

Meteoroloģisko apstākļu izskaidrošana un izprašana

1.

Kalna laika apstākļu prognoze liecina par Nordstau situāciju, proti, stipriem nokrišņiem no ziemeļiem (augsts spiediens uz rietumiem un zems spiediens uz austrumiem). Kā šī situācija rodas? Aptuveni kur un cik lielā daudzumā ir gaidāmi nokrišņi? Kā šī situācija var ietekmēt lavīnas?

| 2. | Laika apstākļu prognoze liecina par iespējamu spēcīgu pretvēju augsto kalnu ziemeļu nogāzēs. Kādi būs laika apstākļi kalnu masīva ziemeļu un dienvidu daļā, un kā tie varētu ietekmēt lavīnu? |
| --- | --- |

2.

Laika apstākļu prognoze liecina par iespējamu spēcīgu pretvēju augsto kalnu ziemeļu nogāzēs. Kādi būs laika apstākļi kalnu masīva ziemeļu un dienvidu daļā, un kā tie varētu ietekmēt lavīnu?

| 3. | Novērtēt meteoroloģisko situāciju uz vietas. Kādi faktori ietekmē laika apstākļu izmaiņas, un kā, jūsuprāt, laika apstākļi faktiski mainīsies tuvākajās dienās? |
| --- | --- |

3.

Novērtēt meteoroloģisko situāciju uz vietas. Kādi faktori ietekmē laika apstākļu izmaiņas, un kā, jūsuprāt, laika apstākļi faktiski mainīsies tuvākajās dienās?

| b) | Izpratne par briesmām augstu kalnu reģionos







  1. | Kuri faktori var izraisīt hipotermiju, un kādi drošības pasākumi ir jāveic? Kādas ir hipotermijas pazīmes, un kā jums būtu jāreaģē? Kādi simptomi liecina, ka ir jāsazinās ar ārstu? |
| --- | --- | --- |

b)

Izpratne par briesmām augstu kalnu reģionos

1.

Kuri faktori var izraisīt hipotermiju, un kādi drošības pasākumi ir jāveic? Kādas ir hipotermijas pazīmes, un kā jums būtu jāreaģē? Kādi simptomi liecina, ka ir jāsazinās ar ārstu?

| 2. | Kuri faktori var izraisīt apsaldējumu, un kādi drošības pasākumi ir jāveic? Kādas ir apsaldējuma pazīmes, un kā jūs reaģējat lokāla apsaldējuma gadījumā? Kuri faktori veicina šāda apsaldējuma turpmāku attīstīšanos? Kādi simptomi liecina, ka ir jāsazinās ar ārstu? |
| --- | --- |

2.

Kuri faktori var izraisīt apsaldējumu, un kādi drošības pasākumi ir jāveic? Kādas ir apsaldējuma pazīmes, un kā jūs reaģējat lokāla apsaldējuma gadījumā? Kuri faktori veicina šāda apsaldējuma turpmāku attīstīšanos? Kādi simptomi liecina, ka ir jāsazinās ar ārstu?

| 3. | Jūs esat garas lejupejošas trases vidū. Redzamība pakāpeniski pasliktinās miglas dēļ. Kā jūs atrodat orientierus, neizmantojot GPS, un kādu grupas vadīšanas taktiku jūs izmantojat? |
| --- | --- |

3.

Jūs esat garas lejupejošas trases vidū. Redzamība pakāpeniski pasliktinās miglas dēļ. Kā jūs atrodat orientierus, neizmantojot GPS, un kādu grupas vadīšanas taktiku jūs izmantojat?

| c) | Spēja novērtēt un izprast sniega segu







  1. | Analizēt pašreizējās sniega segas stabilitāti. |
| --- | --- | --- |

c)

Spēja novērtēt un izprast sniega segu

1.

Analizēt pašreizējās sniega segas stabilitāti.

| 2. | Aprakstīt iespējamo sniega segu ziemā ar nelielu sniega daudzumu. Izskaidrot, kādi meteoroloģiskie notikumi var ietekmēt to, ka sniega sega kļūst nestabila. |
| --- | --- |

2.

Aprakstīt iespējamo sniega segu ziemā ar nelielu sniega daudzumu. Izskaidrot, kādi meteoroloģiskie notikumi var ietekmēt to, ka sniega sega kļūst nestabila.

| 3. | Aprakstīt iespējamo sniega segu ziemā ar lielu sniega daudzumu. Izskaidrot, kādi meteoroloģiskie notikumi varētu ietekmēt to, ka sniega sega kļūst nestabila. |
| --- | --- |

3.

Aprakstīt iespējamo sniega segu ziemā ar lielu sniega daudzumu. Izskaidrot, kādi meteoroloģiskie notikumi varētu ietekmēt to, ka sniega sega kļūst nestabila.

2.2.2.2.   Lavīnā apraktu cilvēku meklēšanas un glābšanas modulis

Moduļa mērķis ir noteikt divu lavīnas upuru detektoru (“LUD”) atrašanās vietu un veiksmīgi iegūt vismaz vienu no divām ierīcēm. Katru LUD ieliek izolētā, aptuveni 60 cm platā un apraktā instrumentu somā, bet bez uzliktiem signāliem aptuveni viena metra dziļumā. Var izmantot mācību LUD. Meklēšanas zona nav lielāka par 50 × 50 metriem. Maksimālais laiks divu LUD atrašanai un viena LUD iegūšanai ir astoņas minūtes. Lai kandidāti varētu piedalīties meklēšanas modulī, viņiem ir nepieciešams digitāls LUD ar vismaz trīs antenām. Kandidāti ar analogiem LUD nedrīkstēs piedalīties šajā pārbaudes modulī. Šis modulis ir veiksmīgi pabeigts, ja noteiktajā laikā ir atrasti divi apraktie LUD un viens no tiem ir iegūts.

---

LĒMUMI

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/19

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2019/908

(2019. gada 29. maijs),

ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (*1) (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EULEX KOSOVO/1/2019)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO (1) un jo īpaši tās 12. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Padomes Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 12. panta 2. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) politiskās kontroles un stratēģiskās virzības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Padomes Vienotās rīcības 2008/124/KĀDP 12. panta 2. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. panta trešo daļu pieņemt attiecīgus lēmumus Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) politiskās kontroles un stratēģiskās virzības nodrošināšanai, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

| (2) | Padome 2018. gada 8. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/856 (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP un pagarina EULEX KOSOVO darbību līdz 2020. gada 14. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2018. gada 8. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/856 (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP un pagarina EULEX KOSOVO darbību līdz 2020. gada 14. jūnijam.

| (3) | PDK 2016. gada 20. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/1207 (3), ar ko no 2016. gada 1. septembra līdz 2017. gada 14. jūnijam par EULEX KOSOVO misijas vadītāju ieceļ Alexandra PAPADOPOULOU kundzi. |
| --- | --- |

(3)

PDK 2016. gada 20. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/1207 (3), ar ko no 2016. gada 1. septembra līdz 2017. gada 14. jūnijam par EULEX KOSOVO misijas vadītāju ieceļ Alexandra PAPADOPOULOU kundzi.

| (4) | PDK 2017. gada 13. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1012 (4), ar ko uz laikposmu no 2017. gada 15. jūnija līdz 2018. gada 14. jūnijam pagarina EULEX KOSOVO misijas vadītājas Alexandra PAPADOPOULOU kundzes pilnvaru termiņu. |
| --- | --- |

(4)

PDK 2017. gada 13. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1012 (4), ar ko uz laikposmu no 2017. gada 15. jūnija līdz 2018. gada 14. jūnijam pagarina EULEX KOSOVO misijas vadītājas Alexandra PAPADOPOULOU kundzes pilnvaru termiņu.

| (5) | PDK 2018. gada 5. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/869 (5), ar ko uz laikposmu no 2018. gada 15. jūnija līdz 2019. gada 14. jūnijam pagarina EULEX KOSOVO misijas vadītājas Alexandra PAPADOPOULOU kundzes pilnvaru termiņu. |
| --- | --- |

(5)

PDK 2018. gada 5. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/869 (5), ar ko uz laikposmu no 2018. gada 15. jūnija līdz 2019. gada 14. jūnijam pagarina EULEX KOSOVO misijas vadītājas Alexandra PAPADOPOULOU kundzes pilnvaru termiņu.

| (6) | Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 10. maijā ierosināja EULEX KOSOVO misijas vadītājas Alexandra PAPADOPOULOU kundzes pilnvaru termiņu pagarināt uz laikposmu no 2019. gada 15. jūnija līdz 2019. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(6)

Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 10. maijā ierosināja EULEX KOSOVO misijas vadītājas Alexandra PAPADOPOULOU kundzes pilnvaru termiņu pagarināt uz laikposmu no 2019. gada 15. jūnija līdz 2019. gada 31. decembrim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) misijas vadītājas Alexandra PAPADOPOULOU kundzes pilnvaru termiņš tiek pagarināts uz laikposmu no 2019. gada 15. jūnija līdz 2019. gada 31. decembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 29. maijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

(1)  
  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/856 (2018. gada 8. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) (OV L 146, 11.6.2018., 5. lpp.).

2

EULEX KOSOVO

(3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/1207 (2016. gada 20. jūlijs) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā EULEX KOSOVO vadītāja iecelšanu (EULEX KOSOVO/1/2016) (OV L 198, 23.7.2016., 49. lpp.).

3

EULEX KOSOVO

EULEX KOSOVO

(4)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/1012 (2017. gada 13. jūnijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EULEX KOSOVO/1/2017) (OV L 153, 16.6.2017., 27. lpp.).

4

EULEX KOSOVO

(5)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/869 (2018. gada 5. jūnijs), ar ko pagarina Eiropas Savienības Tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EULEX KOSOVO/1/2018) (OV L 149, 14.6.2018., 24. lpp.).

5

EULEX KOSOVO

---

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/909

(2019. gada 18. februāris),

ar kuru izveido obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantu dalībvalstīm ir jāvāc bioloģiskie, vidiskie, tehniskie un sociālekonomiskie dati, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai. Savienības daudzgadu programma par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma) 2017.–2019. gada periodā tika pieņemta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1251 (3), un tās termiņš beigsies 2019. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantu dalībvalstīm ir jāvāc bioloģiskie, vidiskie, tehniskie un sociālekonomiskie dati, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai. Savienības daudzgadu programma par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma) 2017.–2019. gada periodā tika pieņemta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1251 (3), un tās termiņš beigsies 2019. gada 31. decembrī.

| (2) | Savienības daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis varētu konkretizēt un plānot savas datu vākšanas darbības nacionālajos darba plānos. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 (4) 21. pantu šie nacionālie darba plāni jāiesniedz Komisijai līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura attiecīgais darba plāns jāpiemēro. |
| --- | --- |

(2)

Savienības daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis varētu konkretizēt un plānot savas datu vākšanas darbības nacionālajos darba plānos. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 (4) 21. pantu šie nacionālie darba plāni jāiesniedz Komisijai līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura attiecīgais darba plāns jāpiemēro.

| (3) | Lai sagatavotos ES daudzgadu programmas pārskatīšanai pēc 2019. gada, patlaban notiek apspriešanās ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ekspertiem, reģionālajām koordinācijas grupām, dalībvalstu pārstāvjiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, un šīs apspriešanās noslēgsies tikai 2019. gada beigās. Tāpēc jauno ES daudzgadu programmu, kurā ņemti vērā šo apspriešanos rezultāti, nevarēs pieņemt pirms 2021. gada. |
| --- | --- |

(3)

Lai sagatavotos ES daudzgadu programmas pārskatīšanai pēc 2019. gada, patlaban notiek apspriešanās ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ekspertiem, reģionālajām koordinācijas grupām, dalībvalstu pārstāvjiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, un šīs apspriešanās noslēgsies tikai 2019. gada beigās. Tāpēc jauno ES daudzgadu programmu, kurā ņemti vērā šo apspriešanos rezultāti, nevarēs pieņemt pirms 2021. gada.

| (4) | Tālab pašreizējā ES daudzgadu programmā iekļautie noteikumi par jūrā veicamo obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un par robežvērtībām, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus, 2020.–2021. gada periodam ir jāpieņem uz Regulas (ES) 2017/1004 pamata. |
| --- | --- |

(4)

Tālab pašreizējā ES daudzgadu programmā iekļautie noteikumi par jūrā veicamo obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un par robežvērtībām, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus, 2020.–2021. gada periodam ir jāpieņem uz Regulas (ES) 2017/1004 pamata.

| (5) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. pantu ar šo lēmumu atbilstīgi tās pašas regulas 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajam tiek izveidots saraksts ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un noteiktas robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus, pamatojoties uz savām zvejas un akvakultūras darbībām, vai veikt uzskaites jūrā. Detalizēta kārtība, kādā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus un uz kuru norādīts tās pašas regulas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir izklāstīta Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2019/910 (5). |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. pantu ar šo lēmumu atbilstīgi tās pašas regulas 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajam tiek izveidots saraksts ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un noteiktas robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus, pamatojoties uz savām zvejas un akvakultūras darbībām, vai veikt uzskaites jūrā. Detalizēta kārtība, kādā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus un uz kuru norādīts tās pašas regulas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir izklāstīta Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2019/910 (5).

| (6) | Juridiskās noteiktības labad Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1251 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Juridiskās noteiktības labad Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1251 būtu jāatceļ.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zivsaimniecības datu vākšanu un pārvaldību 2020.–2021. gada periodā šā lēmuma pielikumā ir pievienots jūrā veicamo obligāto pētniecisko uzskaišu saraksts un noteiktas robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus, pamatojoties uz savām zvejas un akvakultūras darbībām, vai veikt uzskaites jūrā, un tādā veidā ir aptvertas Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās Savienības daudzgadu programmas daļas.

2. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1251 atceļ no 2020. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Briselē, 2019. gada 18. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1251, ar ko pieņem Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu 2017.–2019. gada periodā (OV L 207, 1.8.2016., 113. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2019. gada 13. marta Deleģētais lēmums (ES) 2019/910, ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 27. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

I NODAĻA

Pētnieciskās uzskaites jūrā

Īsteno vismaz visas pētnieciskās uzskaites jūrā, kas minētas šā pielikuma tabulā (aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 10. tabulu), izņemot gadījumus, kad, izskatot uzskaites, nonāk pie secinājuma, ka uzskaite vairs nav piemērota, lai to izmantotu par informācijas avotu krājuma novērtējumā un zvejniecības pārvaldībā. Pamatojoties uz tādiem pašiem zinātniskās izskatīšanas kritērijiem, minētajā sarakstā var iekļaut jaunas uzskaites.

Jūrā veicamās pētnieciskās uzskaites dalībvalstis iekļauj Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. pantā minētajos darba plānos un ir atbildīgas par šīm uzskaitēm.

Dalībvalstis, kas piedalās starptautiskās pētnieciskās uzskaitēs, koordinē tajā pašā jūras reģionā īstenotos centienus.

Nacionālajos darba plānos dalībvalstis nodrošina iepriekšējo uzskaišu koncepcijas nepārtrauktību.

Šī nodaļa aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 IV nodaļu.

II NODAĻA

Robežvērtības

| 1. | Šo nodaļu piemēro Savienības zvejniecībām, un tā aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 V nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bioloģiskie dati nav jāvāc tad, ja attiecībā uz konkrētu zivju krājumu vai sugu:






  a) | dalībvalsts daļa no attiecīgās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) ir mazāka nekā 10 % no Savienības kopējās KPN; vai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

dalībvalsts daļa no attiecīgās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) ir mazāka nekā 10 % no Savienības kopējās KPN; vai

| b) | gadījumos, kad KPN nav noteikta, – dalībvalsts kopējie krājuma vai sugas izkrāvumi ir mazāki nekā 10 % no ES kopējo izkrāvumu vidējā apjoma iepriekšējos trijos gados; vai |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kad KPN nav noteikta, – dalībvalsts kopējie krājuma vai sugas izkrāvumi ir mazāki nekā 10 % no ES kopējo izkrāvumu vidējā apjoma iepriekšējos trijos gados; vai

| c) | dalībvalsts kopējie sugas izkrāvumi gadā ir mazāki par 200 tonnu. Sugām, kuru pārvaldībā ir specifiskas vajadzības, jūras reģiona līmenī var noteikt zemāku robežvērtību. |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts kopējie sugas izkrāvumi gadā ir mazāki par 200 tonnu. Sugām, kuru pārvaldībā ir specifiskas vajadzības, jūras reģiona līmenī var noteikt zemāku robežvērtību.

Ja, saskaitot vairāku tādu dalībvalstu attiecīgās kvotas, kuru daļa no KPN ir mazāka nekā 10 %, iegūst summu, kas ir lielāka par 25 % no konkrētā krājuma KPN, tad a) apakšpunktā minēto 10 % robežvērtību nepiemēro un dalībvalstis gādā par uzdevumu dalīšanu reģiona līmenī, lai tādā veidā nodrošinātu to, ka krājuma paraugošana ir atbilstoša galalietotāju vajadzībām.

Lielajām pelaģiskajām sugām un anadromajām un katadromajām sugām robežvērtību nepiemēro.

| 3. | Neskarot specifiskākus noteikumus, kas saistīti ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju paredzētiem starptautiskiem pienākumiem, bioloģiskie dati nav jāvāc tad, ja attiecībā uz konkrētu starptautiski izmantotu zivju krājumu, kas nav lielo pelaģisko sugu vai tālu migrējošo sugu krājums, Savienības daļa ir mazāka nekā 10 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Divu gadu laikā no dienas, kurā stājas spēkā šis lēmums, dalībvalstis nodrošina nozvejas aplēses, kas iegūtas atpūtas zvejas uzskaitēs, t. sk. tādās, ko veic saskaņā ar datu vākšanas sistēmu, vai papildus veiktā izmēģinājuma pētījumā. Šīs uzskaites dod iespēju novērtēt atpūtas zvejā gūtās nozvejas daļu salīdzinājumā ar komerciālajām nozvejām attiecībā uz visām jūras reģiona sugām, par kurām šajā Savienības daudzgadu programmā ir prasītas atpūtas zvejā gūto nozveju aplēses. Atpūtas zvejā veikto nacionālo uzskaišu turpmāko koncepciju un apmēru, arī datu vākšanas robežvērtības, koordinē jūras reģiona līmenī un nosaka, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

4.

Nozvejām, kas atpūtas zvejā gūtas zivju krājumos, uz kuriem attiecas atjaunošanas vai daudzgadu pārvaldības plāni, piemēram, tādi, kas attiecas uz lielajām pelaģiskajām sugām un tālu migrējošām sugām, robežvērtības nepiemēro.

| 5. | Sociālie un ekonomiskie dati par akvakultūru nav jāvāc tad, ja dalībvalsts kopējā produkcija ir mazāka nekā 1 % no Savienības produkcijas kopējā apjoma un vērtības. Akvakultūras dati nav jāvāc par sugām, kuras veido mazāk nekā 10 % no dalībvalsts akvakultūras produkcijas apjoma un vērtības. Turklāt dalībvalstis, kuru kopējā produkcija ir mazāka nekā 2,5 % no Savienības akvakultūras produkcijas kopējā apjoma un vērtības, drīkst paredzēt vienkāršotu metodoloģiju, piemēram, izmēģinājuma pētījumus, ar mērķi ekstrapolēt datus, kas prasīti par sugām, kuras veido vairāk nekā 10 % no dalībvalsts akvakultūras produkcijas apjoma un vērtības. |
| --- | --- |

5.

Atsauces dati ir jaunākie dati, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 762/2008 (1), un atbilstošie dati, ko publicējis Eurostat.

| 6. | Vidiskie dati par akvakultūru nav jāvāc tad, ja dalībvalsts kopējā akvakultūras produkcija ir mazāka nekā 2,5 % no Savienības akvakultūras produkcijas kopējā apjoma un vērtības. |
| --- | --- |

6.

Atsauces dati ir jaunākie dati, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 762/2008, un atbilstošie dati, ko publicējis Eurostat.

| 7. | Dalībvalsts līdzdalība (fiziska vai finansiāla) pētnieciskajās uzskaitēs jūrā, kuras nosauktas šajā pielikumā iekļautajā sarakstā ar pētnieciskajām uzskaitēm jūrā, nav obligāta tad, ja tās daļa no Savienības KPN, kas noteikta uzskaites mērķsugai, ir mazāka par 3 % robežvērtību. Ja KPN nav noteikta, dalībvalsts līdzdalība (fiziska vai finansiāla) pētnieciskajās uzskaitēs jūrā nav obligāta tad, ja tās daļa no Savienības kopējiem krājuma vai sugas izkrāvumiem iepriekšējos 3 gados ir mazāka par 3 % robežvērtību. Vairāksugu un ekosistēmu uzskaitēm robežvērtības var noteikt jūras reģiona līmenī. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neatkarīgi no 2.–7. punkta dalībvalstis drīkst vienoties par alternatīvām robežvērtībām vienā un tajā pašā jūras reģionā.

  Pētnieciskās uzskaites jūrā
   (2)










  Uzskaites nosaukums | Akronīms | Apgabals | Periods | Galvenās mērķsugas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Baltijas jūra |
| Baltijas jūras starptautiskā traļu uzskaite | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb–d | 1. un 4. ceturksnis | Menca un citas demersālās sugas |
| Baltijas jūras starptautiskā hidroakustiskā uzskaite (rudens) | BIAS | IIIa, IIIb–d | Septembris–oktobris | Reņģe un brētliņa |
| Rīgas jūras līča hidroakustiskā reņģes uzskaite | GRAHS | IIId | 3. ceturksnis | Reņģe |
| Hidroakustiskā brētliņas uzskaite | SPRAS | IIId | Maijs | Brētliņa un reņģe |
| Rīgenes reņģes kāpuru uzskaite | RHLS | IIId | Marts–jūnijs | Reņģe |
| Ziemeļjūra un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals) |
| Starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1. un 3. ceturksnis | Pikša, menca, saida, siļķe, brētliņa, merlangs, makrele, Esmarka menca |
| Ziemeļjūras rāmja traļu uzskaite | BTS | IVb, IVc, VIId | 3. ceturksnis | Jūras zeltplekste, jūrasmēle |
| Demersālo zivju mazuļu uzskaite | DYFS | Ziemeļjūras piekraste | 3. un 4. ceturksnis | Jūras zeltplekste, jūrasmēle, brūnā garnele |
| Jūrasmēles zvejas rīku uzskaite | SNS | IVb, IVc | 3. ceturksnis | Jūrasmēle, jūras zeltplekste |
| Ziemeļjūras tūbīšu uzskaite | NSSS | IVa, IVb | 4. ceturksnis | Tūbītes |
| Starptautiskā ekosistēmas uzskaite ziemeļu jūrās | ASH | IIa | Maijs | Siļķe, putasu |
| Sarkanasaru uzskaite Norvēģu jūrā un blakus esošajos ūdeņos | REDNOR | II | Augusts–septembris | Sarkanasari |
| Makreles ikru uzskaite
  (reizi trijos gados) | NSMEGS | IV | Maijs–jūlijs | Makreles ikru produkcija |
| Siļķes kāpuru uzskaite | IHLS | IV, VIId | 1. un 3. ceturksnis | Siļķes, brētliņas kāpuri |
| Ziemeļjūras hidroakustiskā siļķes uzskaite | NHAS | IIIa, IV, VIa | Jūnijs, jūlijs | Siļķe, brētliņa |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (3. un 4. FV) | NTV3&4 | IIIa | 2. vai 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (6. FV) | NTV6 | IVb | Septembris | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (7. FV) | NTV7 | IVa | 2. vai 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (8. FV) | NTV8 | IVb | 2. vai 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra TV uzskaite (9. FV) | NTV9 | IVa | 2. vai 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs |
| Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali) |
| Starptautiskā sarkanasaru traļu un hidroakustiskā uzskaite (reizi divos gados) | REDTAS | Va, XII, XIV; NAFO 1.–3. apakšapg. | Jūnijs/jūlijs | Sarkanasari |
| Flāmu raga grunts zivju uzskaite | FCGS | 3M | Jūlijs | Demersālās sugas |
| Grenlandes grunts zivju uzskaite | GGS | XIV, NAFO 1. apakšapg. | Oktobris/novembris | Menca, sarkanasari un citas demersālās sugas |
| 3LNO grunts zivju uzskaite | PLATUXA | NAFO 3LNO | 2. un 3. ceturksnis | Demersālās sugas |
| Rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite 4. ceturksnī
  (arī Porkupīnas uzskaite) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4. ceturksnis | Demersālās sugas |
| Skotijas rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite | IBTS Q1 | VIa, VIIa | Marts | Mencveidīgās zivis, siļķe, makrele |
| Īru jūras un Bristoles līča rāmja traļu uzskaite (septembris) | ISBCBTS | VIIa, VIIf, VIIg | Septembris | Jūrasmēle, jūras zeltplekste |
| Lamanša rietumdaļas rāmja traļu uzskaite (WCBTS) | VIIe BTS | VIIe | Oktobris | Jūrasmēle, jūras zeltplekste, jūrasvelni, mazmutes plekste |
| Putasu uzskaite | | VI, VII | 1. un 2. ceturksnis | Putasu |
| Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite
  (reizi trijos gados) | MEGS | VIa, VII, VIII, IXa | Janvāris–jūlijs | Makreles, stavridas ikru produkcija |
| Sardīnes, anšova, stavridas hidroakustiskā uzskaite | | VIII, IX | Marts–aprīlis–maijs | Sardīnes, anšova, makreles, stavridas skaitliskuma indeksi |
| Sardīnes ikru dienas produkcijas uzskaite (DEPM)
  (reizi trijos gados) | | VIIIc, IXa | 2. un 4. ceturksnis | Sardīnes nārsta bara biomasa un nepārtrauktas ikru zemūdens paraugošanas ierīces (CUFES) izmantošana |
| Siļķes/kaproīdu nārsta/pirmsnārsta hidroakustiskā uzskaite | | VIa, VIIa–g | Jūlijs, septembris, novembris, marts, janvāris | Siļķe, brētliņa |
| Anšova biomasa | BIOMAN | VIII | Maijs | Anšova nārsta bara biomasa (ikru dienas produkcija) |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite (atkrastē) | UWTV
  (11.–13. FV) | VIa | 2. vai 3. ceturksnis | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite
  Īrijas jūrā | UWTV
  (15. FV) | VIIa | Augusts | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite
  Eranas salu ūdeņos | UWTV
  (17. FV) | VIIb | Jūnijs | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite
  Ķeltu jūrā | UWTV
  (20.–22. FV) | VIIg, VIIh, VIIj | Jūlijs | Norvēģijas omārs |
| Norvēģijas omāra uzskaite
  Portugāles atkrastē | UWTV
  (28.–29. FV) | IXa | Jūnijs | Norvēģijas omārs |
| Vidusjūra un Melnā jūra |
| Vidusjūras hidroakustiskā uzskaite | MEDIAS | 1., 6., 7., 9., 10., 15., 16., 17., 18., 20., 22. ģeogr. apakšapg. | Pavasaris–vasara (2.–3. cet.) | Mazās pelaģiskās sugas |
| Grunts traļu uzskaite Melnajā jūrā | BTSBS | 29. ģeogr. apakšapg. | Pavasaris–rudens (2., 3., 4. cet.) | Akmeņplekste |
| Pelaģisko traļu uzskaite Melnajā jūrā | PTSBS | 29. ģeogr. apakšapg. | Pavasaris–rudens (2., 3., 4. cet.) | Brētliņa un merlangs |
| Vidusjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite | MEDITS | 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 25. ģeogr. apakšapg. | Pavasaris–vasara (2.–3. cet.) | Demersālās sugas |

8.

Pētnieciskās uzskaites jūrā
   (2)

Uzskaites nosaukums

Akronīms

Apgabals

Periods

Galvenās mērķsugas

Baltijas jūra

Baltijas jūras starptautiskā traļu uzskaite

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb–d

1. un 4. ceturksnis

Menca un citas demersālās sugas

Baltijas jūras starptautiskā hidroakustiskā uzskaite (rudens)

BIAS

IIIa, IIIb–d

Septembris–oktobris

Reņģe un brētliņa

Rīgas jūras līča hidroakustiskā reņģes uzskaite

GRAHS

IIId

3. ceturksnis

Reņģe

Hidroakustiskā brētliņas uzskaite

SPRAS

IIId

Maijs

Brētliņa un reņģe

Rīgenes reņģes kāpuru uzskaite

RHLS

IIId

Marts–jūnijs

Reņģe

Ziemeļjūra un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals)

Starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1. un 3. ceturksnis

Pikša, menca, saida, siļķe, brētliņa, merlangs, makrele, Esmarka menca

Ziemeļjūras rāmja traļu uzskaite

BTS

IVb, IVc, VIId

3. ceturksnis

Jūras zeltplekste, jūrasmēle

Demersālo zivju mazuļu uzskaite

DYFS

Ziemeļjūras piekraste

3. un 4. ceturksnis

Jūras zeltplekste, jūrasmēle, brūnā garnele

Jūrasmēles zvejas rīku uzskaite

SNS

IVb, IVc

3. ceturksnis

Jūrasmēle, jūras zeltplekste

Ziemeļjūras tūbīšu uzskaite

NSSS

IVa, IVb

4. ceturksnis

Tūbītes

Starptautiskā ekosistēmas uzskaite ziemeļu jūrās

ASH

IIa

Maijs

Siļķe, putasu

Sarkanasaru uzskaite Norvēģu jūrā un blakus esošajos ūdeņos

REDNOR

II

Augusts–septembris

Sarkanasari

Makreles ikru uzskaite

(reizi trijos gados)

NSMEGS

IV

Maijs–jūlijs

Makreles ikru produkcija

Siļķes kāpuru uzskaite

IHLS

IV, VIId

1. un 3. ceturksnis

Siļķes, brētliņas kāpuri

Ziemeļjūras hidroakustiskā siļķes uzskaite

NHAS

IIIa, IV, VIa

Jūnijs, jūlijs

Siļķe, brētliņa

Norvēģijas omāra TV uzskaite (3. un 4. FV)

NTV3&4

IIIa

2. vai 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra TV uzskaite (6. FV)

NTV6

IVb

Septembris

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra TV uzskaite (7. FV)

NTV7

IVa

2. vai 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra TV uzskaite (8. FV)

NTV8

IVb

2. vai 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra TV uzskaite (9. FV)

NTV9

IVa

2. vai 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali)

Starptautiskā sarkanasaru traļu un hidroakustiskā uzskaite (reizi divos gados)

REDTAS

Va, XII, XIV; NAFO 1.–3. apakšapg.

Jūnijs/jūlijs

Sarkanasari

Flāmu raga grunts zivju uzskaite

FCGS

3M

Jūlijs

Demersālās sugas

Grenlandes grunts zivju uzskaite

GGS

XIV, NAFO 1. apakšapg.

Oktobris/novembris

Menca, sarkanasari un citas demersālās sugas

3LNO grunts zivju uzskaite

PLATUXA

NAFO 3LNO

2. un 3. ceturksnis

Demersālās sugas

Rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite 4. ceturksnī

(arī Porkupīnas uzskaite)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4. ceturksnis

Demersālās sugas

Skotijas rietumu starptautiskā grunts traļu uzskaite

IBTS Q1

VIa, VIIa

Marts

Mencveidīgās zivis, siļķe, makrele

Īru jūras un Bristoles līča rāmja traļu uzskaite (septembris)

ISBCBTS

VIIa, VIIf, VIIg

Septembris

Jūrasmēle, jūras zeltplekste

Lamanša rietumdaļas rāmja traļu uzskaite (WCBTS)

VIIe BTS

VIIe

Oktobris

Jūrasmēle, jūras zeltplekste, jūrasvelni, mazmutes plekste

Putasu uzskaite

VI, VII

1. un 2. ceturksnis

Putasu

Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite

(reizi trijos gados)

MEGS

VIa, VII, VIII, IXa

Janvāris–jūlijs

Makreles, stavridas ikru produkcija

Sardīnes, anšova, stavridas hidroakustiskā uzskaite

VIII, IX

Marts–aprīlis–maijs

Sardīnes, anšova, makreles, stavridas skaitliskuma indeksi

Sardīnes ikru dienas produkcijas uzskaite (DEPM)

(reizi trijos gados)

VIIIc, IXa

2. un 4. ceturksnis

Sardīnes nārsta bara biomasa un nepārtrauktas ikru zemūdens paraugošanas ierīces (CUFES) izmantošana

Siļķes/kaproīdu nārsta/pirmsnārsta hidroakustiskā uzskaite

VIa, VIIa–g

Jūlijs, septembris, novembris, marts, janvāris

Siļķe, brētliņa

Anšova biomasa

BIOMAN

VIII

Maijs

Anšova nārsta bara biomasa (ikru dienas produkcija)

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite (atkrastē)

UWTV

(11.–13. FV)

VIa

2. vai 3. ceturksnis

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

Īrijas jūrā

UWTV

(15. FV)

VIIa

Augusts

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

Eranas salu ūdeņos

UWTV

(17. FV)

VIIb

Jūnijs

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

Ķeltu jūrā

UWTV

(20.–22. FV)

VIIg, VIIh, VIIj

Jūlijs

Norvēģijas omārs

Norvēģijas omāra uzskaite

Portugāles atkrastē

UWTV

(28.–29. FV)

IXa

Jūnijs

Norvēģijas omārs

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūras hidroakustiskā uzskaite

MEDIAS

1., 6., 7., 9., 10., 15., 16., 17., 18., 20., 22. ģeogr. apakšapg.

Pavasaris–vasara (2.–3. cet.)

Mazās pelaģiskās sugas

Grunts traļu uzskaite Melnajā jūrā

BTSBS

29. ģeogr. apakšapg.

Pavasaris–rudens (2., 3., 4. cet.)

Akmeņplekste

Pelaģisko traļu uzskaite Melnajā jūrā

PTSBS

29. ģeogr. apakšapg.

Pavasaris–rudens (2., 3., 4. cet.)

Brētliņa un merlangs

Vidusjūras starptautiskā grunts traļu uzskaite

MEDITS

1., 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 25. ģeogr. apakšapg.

Pavasaris–vasara (2.–3. cet.)

Demersālās sugas

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96 (OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.).

(2)  Šis saraksts ar pētnieciskajām uzskaitēm jūrā aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 10. tabulu.

---

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/27

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS (ES) 2019/910

(2019. gada 13. marts),

ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta pirmo un otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantu dalībvalstīm ir jāvāc bioloģiskie, vidiskie, tehniskie un sociālekonomiskie dati, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai. Savienības daudzgadu programma par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma) 2017.–2019. gada periodā (3) tika pieņemta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1251 (4), un tās termiņš beigsies 2019. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantu dalībvalstīm ir jāvāc bioloģiskie, vidiskie, tehniskie un sociālekonomiskie dati, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai. Savienības daudzgadu programma par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma) 2017.–2019. gada periodā (3) tika pieņemta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1251 (4), un tās termiņš beigsies 2019. gada 31. decembrī.

| (2) | Savienības daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis varētu konkretizēt un plānot savas datu vākšanas darbības nacionālajos darba plānos. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 (5) 21. pantu šie nacionālie darba plāni jāiesniedz Komisijai līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura attiecīgais darba plāns jāpiemēro. |
| --- | --- |

(2)

Savienības daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis varētu konkretizēt un plānot savas datu vākšanas darbības nacionālajos darba plānos. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 (5) 21. pantu šie nacionālie darba plāni jāiesniedz Komisijai līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura attiecīgais darba plāns jāpiemēro.

| (3) | Lai sagatavotos pašreizējās ES daudzgadu programmas pārskatīšanai pēc 2019. gada, patlaban notiek apspriešanās ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ekspertiem, reģionālajām koordinācijas grupām, dalībvalstu pārstāvjiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un šīs apspriešanās noslēgsies tikai 2019. gada beigās. Tāpēc jauno ES daudzgadu programmu, kurā ņemti vērā šo apspriešanos rezultāti, nevarēs pieņemt pirms 2021. gada. |
| --- | --- |

(3)

Lai sagatavotos pašreizējās ES daudzgadu programmas pārskatīšanai pēc 2019. gada, patlaban notiek apspriešanās ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ekspertiem, reģionālajām koordinācijas grupām, dalībvalstu pārstāvjiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un šīs apspriešanās noslēgsies tikai 2019. gada beigās. Tāpēc jauno ES daudzgadu programmu, kurā ņemti vērā šo apspriešanos rezultāti, nevarēs pieņemt pirms 2021. gada.

| (4) | Tādējādi pašreizējās ES daudzgadu programmas noteikumi par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko datu vākšanu un pārvaldību 2020.–2021. gada periodam ir jāpieņem uz Regulas (ES) 2017/1004 pamata. |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi pašreizējās ES daudzgadu programmas noteikumi par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko datu vākšanu un pārvaldību 2020.–2021. gada periodam ir jāpieņem uz Regulas (ES) 2017/1004 pamata.

| (5) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. pantu šis lēmums atbilstīgi tās pašas regulas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam nosaka detalizētu kārtību, kādā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus. 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētais saraksts ar obligātajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt ar savām zvejas un akvakultūras darbībām pamatotus datus vai veikt pētnieciskās uzskaites jūrā, ir noteiktas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/909 (6). |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. pantu šis lēmums atbilstīgi tās pašas regulas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam nosaka detalizētu kārtību, kādā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus. 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētais saraksts ar obligātajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt ar savām zvejas un akvakultūras darbībām pamatotus datus vai veikt pētnieciskās uzskaites jūrā, ir noteiktas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/909 (6).

| (6) | Juridiskās noteiktības labad Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909, ar kuru izveido obligāto uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību, no 2020. gada 1. janvāra atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1251, |
| --- | --- |

(6)

Juridiskās noteiktības labad Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909, ar kuru izveido obligāto uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību, no 2020. gada 1. janvāra atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1251,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības daudzgadu programma par zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu 2020.–2021. gada periodā, kura aptver Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto detalizēto sarakstu ar datu prasībām, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā līdz ar tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Briselē, 2019. gada 13. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  
  OV L 207, 1.8.2016., 113. lpp.

3

(4)  Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1251, ar ko pieņem Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu 2017.–2019. gada periodā (OV L 207, 1.8.2016., 113. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2019. gada 18. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909, ar kuru izveido obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 21. lpp.).

6

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

I NODAĻA
   (1)

Definīcijas

Šajā pielikumā piemēro definīcijas, kas iekļautas Regulā (ES) 2017/1004, Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (2), Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 (3) un Regulā (ES) Nr. 1380/2013. Papildus piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | aktīvie kuģi ir kuģi, kas kalendārā gada laikā (vienu vai vairākas dienas) ir bijuši iesaistīti jebkādās zvejas operācijās. Kuģi, kurš gadā nav bijis iesaistīts nekādās zvejas operācijās, uzskata par “neaktīvu”; |
| --- | --- |

1)

aktīvie kuģi ir kuģi, kas kalendārā gada laikā (vienu vai vairākas dienas) ir bijuši iesaistīti jebkādās zvejas operācijās. Kuģi, kurš gadā nav bijis iesaistīts nekādās zvejas operācijās, uzskata par “neaktīvu”;

| 2) | anadromās sugas ir ūdeņu dzīvie resursi, kuru dzīves cikls sākas ar izšķilšanos saldūdeņos un kuri vēlāk migrē uz sāļūdeņiem, atgriežas saldūdeņos un visbeidzot tajos nārsto; |
| --- | --- |

2)

anadromās sugas ir ūdeņu dzīvie resursi, kuru dzīves cikls sākas ar izšķilšanos saldūdeņos un kuri vēlāk migrē uz sāļūdeņiem, atgriežas saldūdeņos un visbeidzot tajos nārsto;

| 3) | katadromās sugas ir ūdeņu dzīvie resursi, kuru dzīves cikls sākas ar izšķilšanos sāļūdeņos un kuri vēlāk migrē uz saldūdeņiem, atgriežas sāļūdeņos un visbeidzot tajos nārsto; |
| --- | --- |

3)

katadromās sugas ir ūdeņu dzīvie resursi, kuru dzīves cikls sākas ar izšķilšanos sāļūdeņos un kuri vēlāk migrē uz saldūdeņiem, atgriežas sāļūdeņos un visbeidzot tajos nārsto;

| 4) | nozvejas frakcija ir kopējās nozvejas daļa, piemēram, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru lielāki īpatņi, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, izmestā daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, de minimis izmetumi vai izmetumi; |
| --- | --- |

4)

nozvejas frakcija ir kopējās nozvejas daļa, piemēram, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru lielāki īpatņi, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, izmestā daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, de minimis izmetumi vai izmetumi;

| 5) | jūrā pavadīta diena ir jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods (vai tā daļa), kurā kuģis atrodas apgabalā un neatrodas ostā; |
| --- | --- |

5)

jūrā pavadīta diena ir jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods (vai tā daļa), kurā kuģis atrodas apgabalā un neatrodas ostā;

| 6) | zvejas diena, neskarot Savienības un tās dalībvalstu starptautiskos pienākumus, ir ikviena jūrā pavadīta kalendārā diena, kurā notiek zvejas operācija. Viens zvejas reiss var vienlaikus papildināt gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto pasīvos zvejas rīkus, gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto aktīvos zvejas rīkus; |
| --- | --- |

6)

zvejas diena, neskarot Savienības un tās dalībvalstu starptautiskos pienākumus, ir ikviena jūrā pavadīta kalendārā diena, kurā notiek zvejas operācija. Viens zvejas reiss var vienlaikus papildināt gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto pasīvos zvejas rīkus, gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto aktīvos zvejas rīkus;

| 7) | zvejas vieta ir ģeogrāfiskās vienības (vienību grupa), kur notiek zveja. Par šīm vienībām vienojas jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz apgabaliem, ko definējušas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai zinātniskas struktūras; |
| --- | --- |

7)

zvejas vieta ir ģeogrāfiskās vienības (vienību grupa), kur notiek zveja. Par šīm vienībām vienojas jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz apgabaliem, ko definējušas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai zinātniskas struktūras;

| 8) | flotes segments ir tādu kuģu grupa, kuri ietilpst vienā un tajā pašā garuma klasē (LOA, lielākais garums) un kuriem gada gaitā ir viena tipa galvenais zvejas rīks; |
| --- | --- |

8)

flotes segments ir tādu kuģu grupa, kuri ietilpst vienā un tajā pašā garuma klasē (LOA, lielākais garums) un kuriem gada gaitā ir viena tipa galvenais zvejas rīks;

| 9) | zvejas veids ir tādu zvejas operāciju grupa, kurām raksturīgas līdzīgas mērķsugas (vai mērķsugu kopas), kurās izmanto līdzīgus zvejas rīkus (4) vienā un tajā pašā gada laikā un/vai vienā un tajā pašā apgabalā un kurām raksturīgs līdzīgs izmantojuma modelis; |
| --- | --- |

9)

zvejas veids ir tādu zvejas operāciju grupa, kurām raksturīgas līdzīgas mērķsugas (vai mērķsugu kopas), kurās izmanto līdzīgus zvejas rīkus (4) vienā un tajā pašā gada laikā un/vai vienā un tajā pašā apgabalā un kurām raksturīgs līdzīgs izmantojuma modelis;

| 10) | pētnieciskās uzskaites jūrā ir zvejas reisi, ko krājuma un ekosistēmas monitoringa vajadzībām veic pētniecības kuģis vai zinātniskajai pētniecībai atvēlēts kuģis, kuru šim uzdevumam norīkojusi struktūra, kas atbild par to, lai tiktu īstenots nacionālais darba plāns, kurš izstrādāts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. pantu. |
| --- | --- |

10)

pētnieciskās uzskaites jūrā ir zvejas reisi, ko krājuma un ekosistēmas monitoringa vajadzībām veic pētniecības kuģis vai zinātniskajai pētniecībai atvēlēts kuģis, kuru šim uzdevumam norīkojusi struktūra, kas atbild par to, lai tiktu īstenots nacionālais darba plāns, kurš izstrādāts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. pantu.

II NODAĻA
   (5)

Datu vākšanas metodes

Datu vākšanas metodes un kvalitāte ir piemērota iecerētajiem mērķiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. pantā, un atbilst paraugpraksei un attiecīgajai metodikai, kuru ieteikušas attiecīgās zinātniskās struktūras. Tālab neatkarīgas zinātniskās struktūras regulāri pārbauda metodes un metožu piemērošanas rezultātus, lai pārliecinātos par to piemērotību kopējās zivsaimniecības politikas pārvaldības vajadzībām.

III NODAĻA
   (6)

Datu prasības

1.   Datu kopas

| 1.1. | Darba plānos, kas izstrādāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 21. pantu, dalībvalstis nosaka vācamos datus, izvēloties no šādām datu kopām, kuras konkretizētas šīs nodaļas 2.–7. punktā:






  a) | bioloģiskie dati (pa nozvejas frakcijām) par krājumiem, kurus izmanto Savienības komerciālajās zvejniecībās Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem un atpūtas zvejā Savienības ūdeņos; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

bioloģiskie dati (pa nozvejas frakcijām) par krājumiem, kurus izmanto Savienības komerciālajās zvejniecībās Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem un atpūtas zvejā Savienības ūdeņos;

| b) | dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu Savienības zvejniecību ietekmi uz jūras ekosistēmu Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem; |
| --- | --- |

b)

dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu Savienības zvejniecību ietekmi uz jūras ekosistēmu Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem;

| c) | saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 paziņotie detalizētie dati par Savienības zvejas kuģu darbību Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 paziņotie detalizētie dati par Savienības zvejas kuģu darbību Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem;

| d) | sociālie un ekonomiskie dati par zvejniecībām (7); |
| --- | --- |

d)

sociālie un ekonomiskie dati par zvejniecībām (7);

| e) | sociālie, ekonomiskie un vidiskie dati par akvakultūru. |
| --- | --- |

e)

sociālie, ekonomiskie un vidiskie dati par akvakultūru.

| 1.2. | Vācamos datus nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. un 5. pantu, ņemot vērā robežvērtības, kas noteiktas Īstenošanas lēmumā (ES) 2019/909, ar kuru izveido obligāto uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību, proti, tā pielikuma II nodaļā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Datus vāc tādēļ, lai, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām, par kurām panākta vienošanās jūras reģiona līmenī, varētu iegūt derīgas aplēses par zvejniecību veidiem, periodiem un apgabaliem. Datu vākšanas biežums jākoordinē jūras reģiona līmenī, ja vien šajā pielikumā un attiecīgajās tabulās nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Bioloģiskie dati par krājumiem, kurus izmanto Savienības komerciālajās zvejniecībās Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem un atpūtas zvejā Savienības ūdeņos

Šajos datos ietilpst:

| a) | katras sugas nozvejas apjomi un par atsevišķiem īpatņiem iegūti bioloģiskie dati, kas dod iespēju aplēst:






  i) | attiecībā uz komerciālajām zvejniecībām – visu 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētajos krājumos gūtās nozvejas frakciju (ieskaitot izmetumus un nevēlamas nozvejas) apjomu un garuma sadalījumu, par ko ziņo 6. agregācijas pakāpē, kas noteikta 2. tabulā. Temporālo izšķirtspēju koordinē jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

a)

katras sugas nozvejas apjomi un par atsevišķiem īpatņiem iegūti bioloģiskie dati, kas dod iespēju aplēst:

i)

attiecībā uz komerciālajām zvejniecībām – visu 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētajos krājumos gūtās nozvejas frakciju (ieskaitot izmetumus un nevēlamas nozvejas) apjomu un garuma sadalījumu, par ko ziņo 6. agregācijas pakāpē, kas noteikta 2. tabulā. Temporālo izšķirtspēju koordinē jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām;

| ii) | attiecībā uz komerciālajām zvejniecībām – īpatņu vidējā svara un vecuma sadalījumu nozvejās, kas gūtas 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētajos krājumos. To krājumu atlasi, par kuriem jāievāc šie mainīgie lielumi, un temporālo izšķirtspēju koordinē jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz komerciālajām zvejniecībām – īpatņu vidējā svara un vecuma sadalījumu nozvejās, kas gūtas 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētajos krājumos. To krājumu atlasi, par kuriem jāievāc šie mainīgie lielumi, un temporālo izšķirtspēju koordinē jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām;

| iii) | attiecībā uz komerciālajām zvejniecībām – datus par īpatņu dzimumu proporciju, dzimumbriedumu un auglību 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētajos krājumos; datus no nozvejām ievāc tik bieži, cik vajadzīgs zinātniskā ieteikuma izstrādei. To krājumu atlasi, par kuriem jāievāc šie mainīgie lielumi, un temporālo izšķirtspēju koordinē jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz komerciālajām zvejniecībām – datus par īpatņu dzimumu proporciju, dzimumbriedumu un auglību 1.A, 1.B un 1.C tabulā minētajos krājumos; datus no nozvejām ievāc tik bieži, cik vajadzīgs zinātniskā ieteikuma izstrādei. To krājumu atlasi, par kuriem jāievāc šie mainīgie lielumi, un temporālo izšķirtspēju koordinē jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām;

| iv) | attiecībā uz atpūtas zveju – nozvejoto un atbrīvoto 3. tabulā minēto sugu un/vai jūras reģiona līmenī noteikto sugu īpatņu apjomu (skaitu un svaru vai garumu) gadā, atkarībā no zvejniecības pārvaldības vajadzībām. Galalietotāju vajadzības pēc vecuma datiem vai citiem bioloģiskajiem datiem, kas minēti i)–iii) punktā un kas ievācami atpūtas zvejā, izvērtē jūras reģiona līmenī; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz atpūtas zveju – nozvejoto un atbrīvoto 3. tabulā minēto sugu un/vai jūras reģiona līmenī noteikto sugu īpatņu apjomu (skaitu un svaru vai garumu) gadā, atkarībā no zvejniecības pārvaldības vajadzībām. Galalietotāju vajadzības pēc vecuma datiem vai citiem bioloģiskajiem datiem, kas minēti i)–iii) punktā un kas ievācami atpūtas zvejā, izvērtē jūras reģiona līmenī;

| b) | papildus datiem, ko vāc saskaņā ar a) apakšpunktu, turpmāk norādītie dati par anadromajām un katadromajām sugām, kas minētas 1.E tabulā un nozvejotas komerciālās zvejniecībās tajā dzīves cikla daļā, ko īpatņi pavada saldūdenī, neatkarīgi no veida, kā notiek zveja:






  i) | ar krājumu saistīti mainīgie lielumi (atsevišķu īpatņu vecums, garums, svars, dzimums, dzimumbriedums un auglība, pa dzīves stadijām, sīkāk noteikti katrai sugai un reģionam); |
| --- | --- | --- |

b)

papildus datiem, ko vāc saskaņā ar a) apakšpunktu, turpmāk norādītie dati par anadromajām un katadromajām sugām, kas minētas 1.E tabulā un nozvejotas komerciālās zvejniecībās tajā dzīves cikla daļā, ko īpatņi pavada saldūdenī, neatkarīgi no veida, kā notiek zveja:

i)

ar krājumu saistīti mainīgie lielumi (atsevišķu īpatņu vecums, garums, svars, dzimums, dzimumbriedums un auglība, pa dzīves stadijām, sīkāk noteikti katrai sugai un reģionam);

| ii) | gada nozvejas apjomi sadalījumā pa vecumklasēm vai dzīves stadijām; |
| --- | --- |

ii)

gada nozvejas apjomi sadalījumā pa vecumklasēm vai dzīves stadijām;

| c) | papildus:
  attiecībā uz zuti – informācija (t. i., dati, aplēses, relatīvās tendences utt.), ko par katru zušu pārvaldības vienību katru gadu vāc vismaz vienā upes baseinā:






  i) | krājumu papildinošo mazuļu skaitliskums; |
| --- | --- | --- |

c)

papildus:

attiecībā uz zuti – informācija (t. i., dati, aplēses, relatīvās tendences utt.), ko par katru zušu pārvaldības vienību katru gadu vāc vismaz vienā upes baseinā:

i)

krājumu papildinošo mazuļu skaitliskums;

| ii) | paliekošā krājuma (dzeltenzušu) skaitliskums; |
| --- | --- |

ii)

paliekošā krājuma (dzeltenzušu) skaitliskums;

| iii) | migrējošo sudrabzušu skaits vai svars un dzimumu attiecība; |
| --- | --- |

iii)

migrējošo sudrabzušu skaits vai svars un dzimumu attiecība;

attiecībā uz savvaļas lasi – informācija, ko vāc katru gadu, ja vien reģiona līmenī nav panākta citāda vienošanās, par smoltu un plankumotajā attīstības stadijā esošu mazuļu skaitliskumu un upēs uz nārstu ienākušo īpatņu skaitu.

Upes, kurās jāveic zušu un lašu monitorings, nosaka reģiona līmenī. To krājumu atlasi, kuros jāievāc šie mainīgie lielumi, koordinē reģiona līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām.

3.   Dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu Savienības zvejniecību ietekmi uz jūras ekosistēmu Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem

Šajos datos ietilpst:

| a) | attiecībā uz visu veidu zvejniecībām – dati par visu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem aizsargājamo putnu, zīdītāju, rāpuļu un zivju, to vidū 1.D tabulā minēto sugu īpatņu, nejaušu piezveju, kā arī norādes, ka nozvejā nav šādu sugu īpatņu; datus vāc zvejas reisos, kuros uz zvejas kuģa ir zinātniskais novērotājs, vai arī paši zvejnieki datus reģistrē zvejas žurnālā.
  Ja uzskata, ka dati, kas ievākti zvejas reisos ar novērotāja piedalīšanos, nenodrošina galalietotāju vajadzībām pietiekamus datus par nejaušu piezveju, dalībvalstis īsteno citu metodiku. Attiecīgās metodikas izvēli koordinē jūras reģiona līmenī, un tā pamatojas uz galalietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz visu veidu zvejniecībām – dati par visu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem aizsargājamo putnu, zīdītāju, rāpuļu un zivju, to vidū 1.D tabulā minēto sugu īpatņu, nejaušu piezveju, kā arī norādes, ka nozvejā nav šādu sugu īpatņu; datus vāc zvejas reisos, kuros uz zvejas kuģa ir zinātniskais novērotājs, vai arī paši zvejnieki datus reģistrē zvejas žurnālā.

Ja uzskata, ka dati, kas ievākti zvejas reisos ar novērotāja piedalīšanos, nenodrošina galalietotāju vajadzībām pietiekamus datus par nejaušu piezveju, dalībvalstis īsteno citu metodiku. Attiecīgās metodikas izvēli koordinē jūras reģiona līmenī, un tā pamatojas uz galalietotāju vajadzībām;

| b) | dati, kas palīdz novērtēt zvejniecību ietekmi uz jūras biotopiem Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem.
  Zvejniecību ietekmi uz jūras biotopu novērtē, izmantojot mainīgos lielumus, ko reģistrē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Datus dezagregē līdz zvejas darbību 3. pakāpei (8), ja vien reģiona līmenī nav vajadzīga zemāka agregācijas pakāpe, jo sevišķi aizsargājamu jūras teritoriju gadījumā.
  Ja dati, kas reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, nav ar vajadzīgo izšķirtspēju vai to kvalitāte vai aptvērums nav pietiekams iecerētajam zinātniskajam nolūkam, tos vāc alternatīvā veidā, izmantojot atbilstošas paraugošanas metodes. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 reģistrētie dati atbilstošajā agregācijas pakāpē ir jādara pieejami valsts institūcijām, kas īsteno darba plānus; |
| --- | --- |

b)

dati, kas palīdz novērtēt zvejniecību ietekmi uz jūras biotopiem Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem.

Zvejniecību ietekmi uz jūras biotopu novērtē, izmantojot mainīgos lielumus, ko reģistrē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009. Datus dezagregē līdz zvejas darbību 3. pakāpei (8), ja vien reģiona līmenī nav vajadzīga zemāka agregācijas pakāpe, jo sevišķi aizsargājamu jūras teritoriju gadījumā.

Ja dati, kas reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, nav ar vajadzīgo izšķirtspēju vai to kvalitāte vai aptvērums nav pietiekams iecerētajam zinātniskajam nolūkam, tos vāc alternatīvā veidā, izmantojot atbilstošas paraugošanas metodes. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 reģistrētie dati atbilstošajā agregācijas pakāpē ir jādara pieejami valsts institūcijām, kas īsteno darba plānus;

| c) | dati, kas vajadzīgi, lai aplēstu zvejas apjomu un zvejas darbību ietekmi uz jūras bioloģiskajiem resursiem un uz jūras ekosistēmām, piemēram, ietekmi uz komerciāli neizmantojamām sugām, plēsēju un viņu upuru mijiedarbību un zivju dabisko mirstību katrā jūras reģionā.
  Šos datus vispirms novērtē izmēģinājuma pētījumos. Pamatojoties uz izmēģinājuma pētījumu iznākumu, dalībvalstis, koordinējot darbu jūras reģiona līmenī un pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām, nosaka, kādi dati turpmāk jāvāc katrā jūras reģionā. |
| --- | --- |

c)

dati, kas vajadzīgi, lai aplēstu zvejas apjomu un zvejas darbību ietekmi uz jūras bioloģiskajiem resursiem un uz jūras ekosistēmām, piemēram, ietekmi uz komerciāli neizmantojamām sugām, plēsēju un viņu upuru mijiedarbību un zivju dabisko mirstību katrā jūras reģionā.

Šos datus vispirms novērtē izmēģinājuma pētījumos. Pamatojoties uz izmēģinājuma pētījumu iznākumu, dalībvalstis, koordinējot darbu jūras reģiona līmenī un pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām, nosaka, kādi dati turpmāk jāvāc katrā jūras reģionā.

4.   Detalizēti dati par Savienības zvejas kuģu darbību (9)
  Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem, reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009

Dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu Savienības zvejas kuģu darbību Savienības ūdeņos un ārpus Savienības ūdeņiem, sastāv no mainīgajiem lielumiem, kuri norādīti 4. tabulā. Dati, kas reģistrēti, paziņoti un pārraidīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, primāro datu formā ir jādara pieejami valsts institūcijām, kuras īsteno darba plānus. Ja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 šie dati nav jāvāc vai ja dati, kas savākti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, nav ar iecerētajam zinātniskajam nolūkam vajadzīgo izšķirtspēju vai to kvalitāte vai aptvērums nav iecerētajam zinātniskajam nolūkam pietiekams, tos vāc alternatīvā veidā, izmantojot atbilstošas paraugošanas metodes. Šīs metodes ļauj aplēst 4. tabulā minētos mainīgos lielumus attiecīgajā zemākajā ģeogrāfiskajā līmenī atbilstoši flotes segmentam (5.A tabula) un zvejas veida 6. pakāpē (2. tabula).

5.   Sociālie un ekonomiskie dati par zvejniecību, kas vajadzīgi, lai novērtētu Savienības zvejniecības sektora sociālo un ekonomisko sniegumu

Šajos datos ietilpst:

| a) | ekonomiskie mainīgie lielumi, kas norādīti 5.A tabulā, atbilstoši sektora segmentācijai 5.B tabulā un virsreģioniem 5.C tabulā.
  Ģenerālkopu veido visi aktīvie un neaktīvie kuģi, kas pārskata gada 31. decembrī ir bijuši reģistrēti Savienības zvejas flotes reģistrā, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 (10), un kuģi, kas minētajā datumā reģistrā nav bijuši, bet pārskata gada laikā ir zvejojuši vismaz vienu dienu.
  Par neaktīvajiem kuģiem vāc tikai kapitāla vērtības un kapitāla izmaksu datus.
  Gadījumos, kad pastāv risks, ka varētu tikt identificētas fiziskas personas un/vai juridiskas personas, ekonomisko mainīgo lielumu paziņošanā var izmantot grupēšanu, lai tādā veidā nodrošinātu statistisko konfidencialitāti. Grupēšanu var izmantot arī tad, ja tā vajadzīga statistiski pamatota paraugošanas plāna izstrādei. Šādas grupēšanas shēma ir laika gaitā konsekventa.
  Ekonomiskos datus vāc katru gadu; |
| --- | --- |

a)

ekonomiskie mainīgie lielumi, kas norādīti 5.A tabulā, atbilstoši sektora segmentācijai 5.B tabulā un virsreģioniem 5.C tabulā.

Ģenerālkopu veido visi aktīvie un neaktīvie kuģi, kas pārskata gada 31. decembrī ir bijuši reģistrēti Savienības zvejas flotes reģistrā, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 26/2004 (10), un kuģi, kas minētajā datumā reģistrā nav bijuši, bet pārskata gada laikā ir zvejojuši vismaz vienu dienu.

Par neaktīvajiem kuģiem vāc tikai kapitāla vērtības un kapitāla izmaksu datus.

Gadījumos, kad pastāv risks, ka varētu tikt identificētas fiziskas personas un/vai juridiskas personas, ekonomisko mainīgo lielumu paziņošanā var izmantot grupēšanu, lai tādā veidā nodrošinātu statistisko konfidencialitāti. Grupēšanu var izmantot arī tad, ja tā vajadzīga statistiski pamatota paraugošanas plāna izstrādei. Šādas grupēšanas shēma ir laika gaitā konsekventa.

Ekonomiskos datus vāc katru gadu;

| b) | sociālie mainīgie lielumi, kas norādīti 6. tabulā.
  Sociālos datus vāc reizi trijos gados, sākot no 2018. gada.
  Datus par nodarbināto sadalījumu pēc izglītības līmeņa un pēc valstspiederības var vākt uz izmēģinājuma pētījumu pamata. |
| --- | --- |

b)

sociālie mainīgie lielumi, kas norādīti 6. tabulā.

Sociālos datus vāc reizi trijos gados, sākot no 2018. gada.

Datus par nodarbināto sadalījumu pēc izglītības līmeņa un pēc valstspiederības var vākt uz izmēģinājuma pētījumu pamata.

6.   Sociālie, ekonomiskie un vidiskie dati par jūras akvakultūru un – fakultatīvi – par saldūdens akvakultūru, kas vajadzīgi, lai novērtētu Savienības akvakultūras sektora sociālo, ekonomisko un vidisko sniegumu

Šajos datos ietilpst:

| a) | ekonomiskie mainīgie lielumi, kas norādīti 7. tabulā, atbilstoši sektora segmentācijai, kas noteikta 9. tabulā.
  Ģenerālkopu veido visi uzņēmumi, kuru galvenajai darbībai saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Savienībā ir piešķirts NACE
   (11) kods 03.21 un 03.22 un kuri darbojas peļņas nolūkos.
  Ekonomiskos datus vāc katru gadu; |
| --- | --- |

a)

ekonomiskie mainīgie lielumi, kas norādīti 7. tabulā, atbilstoši sektora segmentācijai, kas noteikta 9. tabulā.

Ģenerālkopu veido visi uzņēmumi, kuru galvenajai darbībai saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Savienībā ir piešķirts NACE
   (11) kods 03.21 un 03.22 un kuri darbojas peļņas nolūkos.

Ekonomiskos datus vāc katru gadu;

| b) | sociālie mainīgie lielumi, kas norādīti 6. tabulā.
  Sociālos datus vāc reizi trijos gados, sākot no 2018. gada.
  Datus par nodarbināto sadalījumu pēc izglītības līmeņa un pēc valstspiederības var vākt uz izmēģinājuma pētījumu pamata. |
| --- | --- |

b)

sociālie mainīgie lielumi, kas norādīti 6. tabulā.

Sociālos datus vāc reizi trijos gados, sākot no 2018. gada.

Datus par nodarbināto sadalījumu pēc izglītības līmeņa un pēc valstspiederības var vākt uz izmēģinājuma pētījumu pamata.

| c) | vidiskie dati par akvakultūru, kas norādīti 8. tabulā un vajadzīgi, lai novērtētu vidiskā snieguma aspektus.
  Vidiskos datus var vākt, pamatojoties uz izmēģinājuma pētījumiem, un ekstrapolēt, lai iegūtu kopējās vērtības, kas attiecas uz dalībvalsts zivju produkcijas kopapjomu.
  Vidiskos datus vāc reizi divos gados. |
| --- | --- |

c)

vidiskie dati par akvakultūru, kas norādīti 8. tabulā un vajadzīgi, lai novērtētu vidiskā snieguma aspektus.

Vidiskos datus var vākt, pamatojoties uz izmēģinājuma pētījumiem, un ekstrapolēt, lai iegūtu kopējās vērtības, kas attiecas uz dalībvalsts zivju produkcijas kopapjomu.

Vidiskos datus vāc reizi divos gados.

BIOLOĢISKIE DATI

1.A tabula
   (12)

Krājumi Savienības ūdeņos

| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | Apgabals (ICES
   (13), IBSFC
   (14) vai FAO
   (15) apgabala kods), kurā atrodas krājums / krājuma kods |
| --- | --- | --- |
| Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa, Norvēģu jūra un Barenca jūra |
| Zutis | Anguilla anguilla | I, II |
| Brosme | Brosme brosme | I, II |
| Ziemeļatlantijas siļķe | Clupea harengus | I, II |
| Menca | Gadus morhua | I, II |
| Moiva | Mallotus villosus | I, II |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | I, II |
| Putasu | Micromesistius poutassou | I, II |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | I, II |
| Saida | Pollachius virens | I, II |
| Grenlandes paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | I, II |
| Lasis | Salmo salar | I, II |
| Makrele | Scomber scombrus | II |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes marinus | I, II |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | I, II |
| Stavrida | Trachurus trachurus | IIa |
| Skageraks un Kategats |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | IIIa |
| Zutis | Anguilla anguilla | IIIa |
| Siļķe | Clupea harengus | IIIa/22.–24., IIIa |
| Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | IIIa |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | IIIa |
| Sarkanais jūrasgailis | Aspitrigla cuculus | IIIa |
| Menca | Gadus morhua | IIIaN |
| Menca | Gadus morhua | IIIaS |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa |
| Limanda | Limanda limanda | IIIa |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | IIIa |
| Merlangs | Merlangius merlangus | IIIa |
| Heks | Merluccius merluccius | IIIa |
| Putasu | Micromesistius poutassou | IIIa |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | Funkcionālā vienība |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | IIIa |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | IIIa |
| Saida | Pollachius virens | IIIa |
| Lasis | Salmo salar | IIIa |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | IIIa |
| Makrele | Scomber scombrus | IIIa |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | IIIa |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | IIIa |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | IIIa |
| Esmarka menca | Trisopterus esmarkii | IIIa |
| Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16) | Selachii, Rajidae | IIIa |
| Baltijas jūra |
| Zutis | Anguilla anguilla | 22.–32. |
| Reņģe | Clupea harengus | 22.–24./25.–29., 32./30./31./Rīgas jūras līcis |
| Sīga | Coregonus lavaretus | IIId |
| Repsis | Coregonus albula | 22.–32. |
| Menca | Gadus morhua | 22.–24./25.–32. |
| Limanda | Limanda limanda | 22.–32. |
| Asaris | Perca fluviatilis | IIId |
| Plekste | Platichtys flesus | 22.–32. |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | 22.–32. |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | 22.–32. |
| Lasis | Salmo salar | 22.–31./32. |
| Taimiņš | Salmo trutta | 22.–32. |
| Zandarts | Sander lucioperca | IIId |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | 22.–32. |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | 22. |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | 22.–32. |
| Ziemeļjūra un Lamanša austrumu daļa |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | IV |
| Vilkzivis | Anarhichas spp. | IV |
| Zutis | Anguilla anguilla | IV, VIId |
| Argentīnas | Argentina spp. | IV |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | IV |
| Brosme | Brosme brosme | IV |
| Siļķe | Clupea harengus | IV, VIId |
| Brūnā garnele | Crangon crangon | IV, VIId |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | IV, VIId |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | IV |
| Menca | Gadus morhua | IV, VIId |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | IV |
| Zilmutes sarkanasaris | Helicolenus dactylopterus | IV |
| Plankumainais megrims | Lepidorhombus boscii | IV, VIId |
| Megrims | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId |
| Limanda | Limanda limanda | IV, VIId |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | IV, VIId |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | IV |
| Ziemeļu makrūrzivs | Macrourus berglax | IV |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | IV |
| Merlangs | Merlangius merlangus | IV, VIId |
| Heks | Merluccius merluccius | IV, VII |
| Putasu | Micromesistius poutassou | IV, VIId |
| Mazmutes plekste | Microstomus kitt | IV, VIId |
| Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | IV |
| Jūras līdaka | Molva molva | IV |
| Svītrainā jūras barbe | Mullus barbatus | IV, VIId |
| Sarkansvītrainā jūras barbe | Mullus surmuletus | IV, VIId |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | Visas funkcionālās vienības |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | IVa austrumi/IVa/IV |
| Lielā vēdekļgliemene | Pecten maximus | VIId |
| Lielacu diegspuru vēdzele | Phycis blennoides | IV |
| Parastā diegspuru vēdzele | Phycis phycis | IV |
| Plekste | Platichthys flesus | IV |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | IV |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | VIId |
| Saida | Pollachius virens | IV |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | IV, VIId |
| Grenlandes paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | IV |
| Lasis | Salmo salar | IV, VIId |
| Makrele | Scomber scombrus | IV, VIId |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | IV, VIId |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | IV |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | IV |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIId |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | IV/VIId |
| Stavrida | Trachurus trachurus | IV, VIId |
| Dzeltenais jūrasgailis | Trigla lucerna | IV |
| Esmarka menca | Trisopterus esmarkii | IV |
| Parastā dorija | Zeus faber | IV, VIId |
| Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumu daļa |
| Bērda gludgalve | Alepocephalus bairdii | VI, XII |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | VIa |
| Kapross | Capros aper | V, VI, VII |
| Lielā vēdekļgliemene | Pecten maximus | IV, VI, VII |
| Karaliskā ķemmīšgliemene | Aequipecten opercularis | VII |
| Eiropas zirnekļkrabis | Maja squinado | V, VI, VII |
| Zutis | Anguilla anguilla | Visi apgabali |
| Matastes | Aphanopus spp. | Visi apgabali |
| Argentīnas | Argentina spp. | Visi apgabali |
| Sudrabainā kuprzivs | Argyrosomus regius | Visi apgabali |
| Sarkanais jūrasgailis | Aspitrigla cuculus | Visi apgabali |
| Beriksas | Beryx spp. | Visi apgabali, izņemot X un IXa |
| Beriksas | Beryx spp. | IXa un X |
| Ēdamais krabis | Cancer pagurus | Visi apgabali |
| Siļķe | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj |
| Jūraszutis | Conger conger | Visi apgabali, izņemot X |
| Jūraszutis | Conger conger | X |
| Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | Visi apgabali |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | Visi apgabali |
| Parastā dzeloņraja | Dasyatis pastinaca | VII, VIII |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | Visi apgabali, izņemot IX |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | IX |
| Īsspuru jūrasmēle | Dicologlossa cuneata | VIIIc, IX |
| Anšovs | Engraulis encrasicolus | IXa (tikai Kadisas līcis) |
| Anšovs | Engraulis encrasicolus | VIII |
| Laternhaizivs | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | VIId, VIIe |
| Menca | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII |
| Zilmutes sarkanasaris | Helicolenus dactylopterus | Visi apgabali |
| Omārs | Homarus gammarus | Visi apgabali |
| Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus | Visi apgabali |
| Astainais lepidops | Lepidopus caudatus | IXa |
| Plankumainais megrims | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa |
| Megrims | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Limanda | Limanda limanda | VIIe/VIIa, f–h |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | Visi apgabali, izņemot VIIIc, IXa |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | VIIIc, IXa |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | VIIIc, IXa |
| Moiva | Mallotus villosus | XIV |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k |
| Merlangs | Merlangius merlangus | VIII/IX, X |
| Merlangs | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k |
| Heks | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa |
| Īsspuru jūrasmēle | Microchirus variegatus | Visi apgabali |
| Putasu | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV |
| Mazmutes plekste | Microstomus kitt | Visi apgabali |
| Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | Visi apgabali, izņemot X |
| Lielacu jūras līdaka | Molva macrophthalma | X |
| Jūras līdaka | Molva molva | Visi apgabali |
| Sarkansvītrainā jūras barbe | Mullus surmuletus | Visi apgabali |
| Mirdzošā gludhaizivs | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX |
| Parastā gludhaizivs | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX |
| Melnplankumainā gludhaizivs | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | VI funkcionālā vienība |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | VII funkcionālā vienība |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | VIII, IX funkcionālā vienība |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | Visi apgabali, izņemot VIIIc, IXa |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa |
| Sarkanspuru pagele | Pagellus bogaraveo | IXa, X |
| Ziemeļgarneles | Pandalus spp. | Visi apgabali |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | IXa |
| Lielacu diegspuru vēdzele | Phycis blennoides | Visi apgabali |
| Parastā diegspuru vēdzele | Phycis phycis | Visi apgabali |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X |
| Pollaks | Pollachius pollachius | Visi apgabali, izņemot IX, X |
| Pollaks | Pollachius pollachius | IX, X |
| Saida | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI |
| Saida | Pollachius virens | VII, VIII |
| Poliprions | Polyprion americanus | X |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | Visi apgabali |
| Grenlandes paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI |
| Atlantijas paltuss | Hippoglossus hippoglossus | V, XIV |
| Lasis | Salmo salar | Visi apgabali |
| Sardīne | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa |
| Vidusjūras makrele | Scomber colias | VIII, IX, X |
| Makrele | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | Visi apgabali |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes marinus | ICES V, VI, XII, XIV apakšapg. un NAFO 2. apakšapg., un (1F un 3K raj.) |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | ICES V, VI, XII, XIV apakšapg. un NAFO 2. apakšapg., un (1F un 3K raj.) |
| Sēpija | Sepia officinalis | Visi apgabali |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIa/VIIfg |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIe |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | VIIIab |
| Jūraskarūsu dzimta | Sparidae | Visi apgabali |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | VIII, IX |
| Zilā stavrida | Trachurus picturatus | VIII, IX, X |
| Stavrida | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X |
| Stavrida | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa |
| Franču mencas | Trisopterus spp. | Visi apgabali |
| Parastā dorija | Zeus faber | Visi apgabali |
| Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Vidusjūra un Melnā jūra |
| Zutis | Anguilla anguilla | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Sarkanā milzu garnele | Aristeomorpha foliacea | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Āfrikas dziļūdens garnele | Aristeus antennatus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Bopsa | Boops boops | 1.3., 2.1., 2.2., 3.1., 3.2. |
| Mazā korifēna | Coryphaena equiselis | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Lielā korifēna | Coryphaena hippurus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Ragainais astoņkājis | Eledone cirrhosa | 1.1., 1.3., 2.1., 2.2., 3.1. |
| Muskusa astoņkājis | Eledone moschata | 1.3., 2.1., 2.2., 3.1. |
| Anšovs | Engraulis encrasicolus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Anšovs | Engraulis encrasicolus | Melnā jūra jeb 29. ĢAA |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | 2.2., 3.1. |
| Kalmāri | Illex spp., Todarodes spp. | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Buruzivju dzimta | Istiophoridae | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | 1.1., 1.2., 1.3., 2.2., 3.1. |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | 1.1., 1.2., 1.3., 2.2., 3.1. |
| Merlangs | Merlangius merlangus | Melnā jūra jeb 29. ĢAA |
| Heks | Merluccius merluccius | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Putasu | Micromesistius poutassou | 1.1., 3.1. |
| Kefalu dzimta | Mugilidae | 1.3., 2.1., 2.2., 3.1. |
| Svītrainā jūras barbe | Mullus barbatus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Svītrainā jūras barbe | Mullus barbatus | Melnā jūra jeb 29. ĢAA |
| Sarkansvītrainā jūras barbe | Mullus surmuletus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Parastā pagele | Pagellus erythrinus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Karamote | Penaeus kerathurus | 3.1. |
| Akmeņplekste | Psetta maxima | Melnā jūra jeb 29. ĢAA |
| Sardīne | Sardina pilchardus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Makreles | Scomber spp. | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Sēpija | Sepia officinalis | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Parastā jūrasmēle | Solea vulgaris | 1.2., 2.1., 3.1. |
| Zeltainā jūraskarūsa | Sparus aurata | 1.2., 3.1. |
| Smarīda | Spicara smaris | 2.1., 3.1., 3.2. |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | Melnā jūra jeb 29. ĢAA |
| Dievlūdzējgarnele | Squilla mantis | 1.3., 2.1., 2.2. |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | Melnā jūra jeb 29. ĢAA |
| Stavrida | Trachurus trachurus | Visi apgabali Vidusjūrā |
| Stavrida | Trachurus trachurus | Melnā jūra jeb 29. ĢAA |
| Dzeltenais jūrasgailis | Trigla lucerna | 1.3., 2.2., 3.1. |
| Cietgliemenes | Veneridae | 2.1., 2.2. |
| Stikla jūrasgrundulis | Aphia minuta | 9., 10., 16. un 19. |
| Aterīnas | Atherina spp. | 9., 10., 16. un 19. |
| Mazā menca | Trisopterus minutus | Visi reģioni |
| Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16) | Selachii, Rajidae | Visi reģioni |

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

Apgabals (ICES
   (13), IBSFC
   (14) vai FAO
   (15) apgabala kods), kurā atrodas krājums / krājuma kods

Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa, Norvēģu jūra un Barenca jūra

Zutis

Anguilla anguilla

I, II

Brosme

Brosme brosme

I, II

Ziemeļatlantijas siļķe

Clupea harengus

I, II

Menca

Gadus morhua

I, II

Moiva

Mallotus villosus

I, II

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

I, II

Putasu

Micromesistius poutassou

I, II

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

I, II

Saida

Pollachius virens

I, II

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

Lasis

Salmo salar

I, II

Makrele

Scomber scombrus

II

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes marinus

I, II

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

I, II

Stavrida

Trachurus trachurus

IIa

Skageraks un Kategats

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

IIIa

Zutis

Anguilla anguilla

IIIa

Siļķe

Clupea harengus

IIIa/22.–24., IIIa

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

IIIa

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

IIIa

Sarkanais jūrasgailis

Aspitrigla cuculus

IIIa

Menca

Gadus morhua

IIIaN

Menca

Gadus morhua

IIIaS

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

Limanda

Limanda limanda

IIIa

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

IIIa

Merlangs

Merlangius merlangus

IIIa

Heks

Merluccius merluccius

IIIa

Putasu

Micromesistius poutassou

IIIa

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Funkcionālā vienība

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

IIIa

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

IIIa

Saida

Pollachius virens

IIIa

Lasis

Salmo salar

IIIa

Akmeņplekste

Psetta maxima

IIIa

Makrele

Scomber scombrus

IIIa

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

IIIa

Parastā jūrasmēle

Solea solea

IIIa

Brētliņa

Sprattus sprattus

IIIa

Esmarka menca

Trisopterus esmarkii

IIIa

Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16)

Selachii, Rajidae

IIIa

Baltijas jūra

Zutis

Anguilla anguilla

22.–32.

Reņģe

Clupea harengus

22.–24./25.–29., 32./30./31./Rīgas jūras līcis

Sīga

Coregonus lavaretus

IIId

Repsis

Coregonus albula

22.–32.

Menca

Gadus morhua

22.–24./25.–32.

Limanda

Limanda limanda

22.–32.

Asaris

Perca fluviatilis

IIId

Plekste

Platichtys flesus

22.–32.

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

22.–32.

Akmeņplekste

Psetta maxima

22.–32.

Lasis

Salmo salar

22.–31./32.

Taimiņš

Salmo trutta

22.–32.

Zandarts

Sander lucioperca

IIId

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

22.–32.

Parastā jūrasmēle

Solea solea

22.

Brētliņa

Sprattus sprattus

22.–32.

Ziemeļjūra un Lamanša austrumu daļa

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

IV

Vilkzivis

Anarhichas spp.

IV

Zutis

Anguilla anguilla

IV, VIId

Argentīnas

Argentina spp.

IV

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

IV

Brosme

Brosme brosme

IV

Siļķe

Clupea harengus

IV, VIId

Brūnā garnele

Crangon crangon

IV, VIId

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

IV

Menca

Gadus morhua

IV, VIId

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

IV

Zilmutes sarkanasaris

Helicolenus dactylopterus

IV

Plankumainais megrims

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

Megrims

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

Limanda

Limanda limanda

IV, VIId

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

IV, VIId

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

IV

Ziemeļu makrūrzivs

Macrourus berglax

IV

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

IV

Merlangs

Merlangius merlangus

IV, VIId

Heks

Merluccius merluccius

IV, VII

Putasu

Micromesistius poutassou

IV, VIId

Mazmutes plekste

Microstomus kitt

IV, VIId

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

IV

Jūras līdaka

Molva molva

IV

Svītrainā jūras barbe

Mullus barbatus

IV, VIId

Sarkansvītrainā jūras barbe

Mullus surmuletus

IV, VIId

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Visas funkcionālās vienības

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

IVa austrumi/IVa/IV

Lielā vēdekļgliemene

Pecten maximus

VIId

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

IV

Parastā diegspuru vēdzele

Phycis phycis

IV

Plekste

Platichthys flesus

IV

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

IV

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

VIId

Saida

Pollachius virens

IV

Akmeņplekste

Psetta maxima

IV, VIId

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

IV

Lasis

Salmo salar

IV, VIId

Makrele

Scomber scombrus

IV, VIId

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

IV

Parastā jūrasmēle

Solea solea

IV

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIId

Brētliņa

Sprattus sprattus

IV/VIId

Stavrida

Trachurus trachurus

IV, VIId

Dzeltenais jūrasgailis

Trigla lucerna

IV

Esmarka menca

Trisopterus esmarkii

IV

Parastā dorija

Zeus faber

IV, VIId

Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumu daļa

Bērda gludgalve

Alepocephalus bairdii

VI, XII

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

VIa

Kapross

Capros aper

V, VI, VII

Lielā vēdekļgliemene

Pecten maximus

IV, VI, VII

Karaliskā ķemmīšgliemene

Aequipecten opercularis

VII

Eiropas zirnekļkrabis

Maja squinado

V, VI, VII

Zutis

Anguilla anguilla

Visi apgabali

Matastes

Aphanopus spp.

Visi apgabali

Argentīnas

Argentina spp.

Visi apgabali

Sudrabainā kuprzivs

Argyrosomus regius

Visi apgabali

Sarkanais jūrasgailis

Aspitrigla cuculus

Visi apgabali

Beriksas

Beryx spp.

Visi apgabali, izņemot X un IXa

Beriksas

Beryx spp.

IXa un X

Ēdamais krabis

Cancer pagurus

Visi apgabali

Siļķe

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

Jūraszutis

Conger conger

Visi apgabali, izņemot X

Jūraszutis

Conger conger

X

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Visi apgabali

Melnā haizivs

Dalatias licha

Visi apgabali

Parastā dzeloņraja

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

Visi apgabali, izņemot IX

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

IX

Īsspuru jūrasmēle

Dicologlossa cuneata

VIIIc, IX

Anšovs

Engraulis encrasicolus

IXa (tikai Kadisas līcis)

Anšovs

Engraulis encrasicolus

VIII

Laternhaizivs

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

VIId, VIIe

Menca

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

Zilmutes sarkanasaris

Helicolenus dactylopterus

Visi apgabali

Omārs

Homarus gammarus

Visi apgabali

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Visi apgabali

Astainais lepidops

Lepidopus caudatus

IXa

Plankumainais megrims

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

Megrims

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

Limanda

Limanda limanda

VIIe/VIIa, f–h

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

Visi apgabali, izņemot VIIIc, IXa

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

VIIIc, IXa

Moiva

Mallotus villosus

XIV

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

Merlangs

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

Merlangs

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

Heks

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

Īsspuru jūrasmēle

Microchirus variegatus

Visi apgabali

Putasu

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

Mazmutes plekste

Microstomus kitt

Visi apgabali

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

Visi apgabali, izņemot X

Lielacu jūras līdaka

Molva macrophthalma

X

Jūras līdaka

Molva molva

Visi apgabali

Sarkansvītrainā jūras barbe

Mullus surmuletus

Visi apgabali

Mirdzošā gludhaizivs

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

Parastā gludhaizivs

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

Melnplankumainā gludhaizivs

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

VI funkcionālā vienība

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

VII funkcionālā vienība

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

VIII, IX funkcionālā vienība

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

Visi apgabali, izņemot VIIIc, IXa

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

IXa, X

Ziemeļgarneles

Pandalus spp.

Visi apgabali

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

IXa

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Visi apgabali

Parastā diegspuru vēdzele

Phycis phycis

Visi apgabali

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X

Pollaks

Pollachius pollachius

Visi apgabali, izņemot IX, X

Pollaks

Pollachius pollachius

IX, X

Saida

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

Saida

Pollachius virens

VII, VIII

Poliprions

Polyprion americanus

X

Akmeņplekste

Psetta maxima

Visi apgabali

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

V, XIV

Lasis

Salmo salar

Visi apgabali

Sardīne

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

Vidusjūras makrele

Scomber colias

VIII, IX, X

Makrele

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

Visi apgabali

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes marinus

ICES V, VI, XII, XIV apakšapg. un NAFO 2. apakšapg., un (1F un 3K raj.)

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

ICES V, VI, XII, XIV apakšapg. un NAFO 2. apakšapg., un (1F un 3K raj.)

Sēpija

Sepia officinalis

Visi apgabali

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIa/VIIfg

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIe

Parastā jūrasmēle

Solea solea

VIIIab

Jūraskarūsu dzimta

Sparidae

Visi apgabali

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

Zilā stavrida

Trachurus picturatus

VIII, IX, X

Stavrida

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X

Stavrida

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

Franču mencas

Trisopterus spp.

Visi apgabali

Parastā dorija

Zeus faber

Visi apgabali

Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Vidusjūra un Melnā jūra

Zutis

Anguilla anguilla

Visi apgabali Vidusjūrā

Sarkanā milzu garnele

Aristeomorpha foliacea

Visi apgabali Vidusjūrā

Āfrikas dziļūdens garnele

Aristeus antennatus

Visi apgabali Vidusjūrā

Bopsa

Boops boops

1.3., 2.1., 2.2., 3.1., 3.2.

Mazā korifēna

Coryphaena equiselis

Visi apgabali Vidusjūrā

Lielā korifēna

Coryphaena hippurus

Visi apgabali Vidusjūrā

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

Visi apgabali Vidusjūrā

Ragainais astoņkājis

Eledone cirrhosa

1.1., 1.3., 2.1., 2.2., 3.1.

Muskusa astoņkājis

Eledone moschata

1.3., 2.1., 2.2., 3.1.

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Visi apgabali Vidusjūrā

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

2.2., 3.1.

Kalmāri

Illex spp., Todarodes spp.

Visi apgabali Vidusjūrā

Buruzivju dzimta

Istiophoridae

Visi apgabali Vidusjūrā

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

Visi apgabali Vidusjūrā

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

1.1., 1.2., 1.3., 2.2., 3.1.

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

1.1., 1.2., 1.3., 2.2., 3.1.

Merlangs

Merlangius merlangus

Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Heks

Merluccius merluccius

Visi apgabali Vidusjūrā

Putasu

Micromesistius poutassou

1.1., 3.1.

Kefalu dzimta

Mugilidae

1.3., 2.1., 2.2., 3.1.

Svītrainā jūras barbe

Mullus barbatus

Visi apgabali Vidusjūrā

Svītrainā jūras barbe

Mullus barbatus

Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Sarkansvītrainā jūras barbe

Mullus surmuletus

Visi apgabali Vidusjūrā

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

Visi apgabali Vidusjūrā

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Visi apgabali Vidusjūrā

Parastā pagele

Pagellus erythrinus

Visi apgabali Vidusjūrā

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

Visi apgabali Vidusjūrā

Karamote

Penaeus kerathurus

3.1.

Akmeņplekste

Psetta maxima

Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Sardīne

Sardina pilchardus

Visi apgabali Vidusjūrā

Makreles

Scomber spp.

Visi apgabali Vidusjūrā

Sēpija

Sepia officinalis

Visi apgabali Vidusjūrā

Parastā jūrasmēle

Solea vulgaris

1.2., 2.1., 3.1.

Zeltainā jūraskarūsa

Sparus aurata

1.2., 3.1.

Smarīda

Spicara smaris

2.1., 3.1., 3.2.

Brētliņa

Sprattus sprattus

Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Dievlūdzējgarnele

Squilla mantis

1.3., 2.1., 2.2.

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

Visi apgabali Vidusjūrā

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Stavrida

Trachurus trachurus

Visi apgabali Vidusjūrā

Stavrida

Trachurus trachurus

Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Dzeltenais jūrasgailis

Trigla lucerna

1.3., 2.2., 3.1.

Cietgliemenes

Veneridae

2.1., 2.2.

Stikla jūrasgrundulis

Aphia minuta

9., 10., 16. un 19.

Aterīnas

Atherina spp.

9., 10., 16. un 19.

Mazā menca

Trisopterus minutus

Visi reģioni

Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (16)

Selachii, Rajidae

Visi reģioni

BIOLOĢISKIE DATI

1.B tabula
   (17)

Savienības tālāko reģionu krājumi

| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) |
| --- | --- |
| Francijas Gviāna |
| Purpura lutjānzivs | Lutjanus purpureus |
| Garnele | Farfantepenaeus subtilis |
| Akopa bungzivs | Cynoscion acoupa |
| Mazzobu bungzivs | Cynoscion steindachneri |
| Zaļā bungzivs | Cynoscion virescens |
| Jūras samu dzimta | Ariidae |
| Trīsaste | Lobotes surinamensis |
| Torroto | Genyatremus luteus |
| Garpurna asari | Centropomus spp. |
| Akmensasaru un grūperu dzimta | Serranidae |
| Kefales | Mugil spp. |
| Gvadelupa un Martinika |
| Lutjānzivju dzimta | Lutjanidae |
| Hemulidu dzimta | Haemulidae |
| Akmensasaru un grūperu dzimta | Serranidae |
| Spārnzivs | Pterois volitans |
| Makreļu dzimta | Scombridae |
| Atlantijas zilais marlīns | Makaira nigricans |
| Lielā korifēna | Coryphaena hippurus |
| Reinjona un Majota |
| Lutjānzivju dzimta | Lutjanidae |
| Akmensasaru un grūperu dzimta | Serranidae |
| Makreļu dzimta | Scombridae |
| Zobenzivs | Xiphias gladius |
| Citas buruzivju dzimtas zivis | Istiophoridae |
| Lielā korifēna | Coryphaena hippurus |
| Lielacu stavrida | Selar crumenophthalmus |
| Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas |
| Vidusjūras makrele | Scomber colias |
| Madeiras sardinella | Sardinella maderensis |
| Stavridas | Trachurus spp. |
| Sardīne | Sardina pilchardus |
| Vidusjūras (Eiropas) papagaiļzivs | Sparisoma cretense |
| Bļodiņgliemežu dzimta | Patellidae |

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

Francijas Gviāna

Purpura lutjānzivs

Lutjanus purpureus

Garnele

Farfantepenaeus subtilis

Akopa bungzivs

Cynoscion acoupa

Mazzobu bungzivs

Cynoscion steindachneri

Zaļā bungzivs

Cynoscion virescens

Jūras samu dzimta

Ariidae

Trīsaste

Lobotes surinamensis

Torroto

Genyatremus luteus

Garpurna asari

Centropomus spp.

Akmensasaru un grūperu dzimta

Serranidae

Kefales

Mugil spp.

Gvadelupa un Martinika

Lutjānzivju dzimta

Lutjanidae

Hemulidu dzimta

Haemulidae

Akmensasaru un grūperu dzimta

Serranidae

Spārnzivs

Pterois volitans

Makreļu dzimta

Scombridae

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans

Lielā korifēna

Coryphaena hippurus

Reinjona un Majota

Lutjānzivju dzimta

Lutjanidae

Akmensasaru un grūperu dzimta

Serranidae

Makreļu dzimta

Scombridae

Zobenzivs

Xiphias gladius

Citas buruzivju dzimtas zivis

Istiophoridae

Lielā korifēna

Coryphaena hippurus

Lielacu stavrida

Selar crumenophthalmus

Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas

Vidusjūras makrele

Scomber colias

Madeiras sardinella

Sardinella maderensis

Stavridas

Trachurus spp.

Sardīne

Sardina pilchardus

Vidusjūras (Eiropas) papagaiļzivs

Sparisoma cretense

Bļodiņgliemežu dzimta

Patellidae

BIOLOĢISKIE DATI

1.C tabula (1)

Krājumi jūras reģionos reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) pārziņā un ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) darbības jomā

IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai reģionālas zvejniecības organizācijas (RZO), un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Thunnus albacares | Dzeltenspuru tunzivs | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Thunnus obesus | Lielacu tunzivs | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Katsuwonus pelamis | Svītrainā tunzivs | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Thunnus alalunga | Garspuru tunzivs | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Thunnus orientalis | Klusā okeāna zilā tunzivs | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Xiphias gladius | Zobenzivs | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Makaira nigricans (jeb mazara) | Atlantijas zilais marlīns | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Makaira indica | Melnais marlīns | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |
| Tetrapturus audax | Svītrainais marlīns | Klusā okeāna austrumu daļa | Augsta |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai reģionālas zvejniecības organizācijas (RZO), un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Thunnus albacares

Dzeltenspuru tunzivs

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Thunnus obesus

Lielacu tunzivs

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Katsuwonus pelamis

Svītrainā tunzivs

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Thunnus alalunga

Garspuru tunzivs

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Thunnus orientalis

Klusā okeāna zilā tunzivs

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Xiphias gladius

Zobenzivs

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Makaira nigricans (jeb mazara)

Atlantijas zilais marlīns

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Makaira indica

Melnais marlīns

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

Tetrapturus audax

Svītrainais marlīns

Klusā okeāna austrumu daļa

Augsta

ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Thunnus albacares | Dzeltenspuru tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Thunnus obesus | Lielacu tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Katsuwonus pelamis | Svītrainā tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Thunnus alalunga | Garspuru tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Thunnus thynnus | Zilā tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Xiphias gladius | Zobenzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Makaira nigricans (jeb mazara) | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Istiophorus albicans | Atlantijas buruzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Tetrapturus albidus | Baltais marlīns | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Prionace glauca | Zilā haizivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Auxis rochei | Makreļtunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Sarda sarda | Atlantijas pelamīda | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Augsta |
| Euthynnus alleteratus | Mazā tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Thunnus atlanticus | Melnspuru tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Orcynopsis unicolor | Vienkrāsas pelamīda | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Scomberomorus brasiliensis | Brazīlijas makrele | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Scomberomorus regalis | Rietumatlantijas makrele | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Auxis thazard | Fregates tunzivs | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Scomberomorus cavalla | Karaliskā makrele | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Scomberomorus tritor | Rietumāfrikas makrele | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Scomberomorus maculatus | Plankumainā makrele | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Acanthocybium solandri | Vahū | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |
| Coryphaena hippurus | Lielā korifēna | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras | Vidēja |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Thunnus albacares

Dzeltenspuru tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Thunnus obesus

Lielacu tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Katsuwonus pelamis

Svītrainā tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Thunnus alalunga

Garspuru tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Thunnus thynnus

Zilā tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Xiphias gladius

Zobenzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Makaira nigricans (jeb mazara)

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Istiophorus albicans

Atlantijas buruzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Tetrapturus albidus

Baltais marlīns

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Prionace glauca

Zilā haizivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Auxis rochei

Makreļtunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Sarda sarda

Atlantijas pelamīda

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Augsta

Euthynnus alleteratus

Mazā tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Thunnus atlanticus

Melnspuru tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Orcynopsis unicolor

Vienkrāsas pelamīda

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Scomberomorus brasiliensis

Brazīlijas makrele

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Scomberomorus regalis

Rietumatlantijas makrele

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Auxis thazard

Fregates tunzivs

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Scomberomorus cavalla

Karaliskā makrele

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Scomberomorus tritor

Rietumāfrikas makrele

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Scomberomorus maculatus

Plankumainā makrele

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Acanthocybium solandri

Vahū

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

Coryphaena hippurus

Lielā korifēna

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras

Vidēja

NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | RZPO definētie krājumi | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Gadus morhua | Menca | NAFO 2J 3KL | Zema |
| Gadus morhua | Menca | NAFO 3M | Augsta |
| Gadus morhua | Menca | NAFO 3NO | Augsta |
| Gadus morhua | Menca | NAFO 3Ps | Augsta |
| Gadus morhua | Menca | NAFO SA1 | Augsta |
| Glyptocephalus cynoglossus | Sarkanā plekste | NAFO 3NO | Augsta |
| Glyptocephalus cynoglossus | Sarkanā plekste | NAFO 2J3KL | Zema |
| Hippoglossoides platessoides | Rietumatlantijas plekste | NAFO 3LNO | Augsta |
| Hippoglossoides platessoides | Rietumatlantijas plekste | NAFO 3M | Augsta |
| Limanda ferruginea | Dzeltenastes plekste | NAFO 3LNO | Vidēja |
| Coryphaenoides rupestris | Strupdeguna garaste | NAFO 0. un 1. apakšapg. | Zema |
| Macrourus berglax | Ziemeļu makrūrzivs | NAFO 2. un 3. apakšapg. | Augsta |
| Pandalus borealis | Ziemeļu garnele | NAFO 3LNO | Augsta |
| Pandalus borealis | Ziemeļu garnele | NAFO 3M | Augsta |
| Amblyraja radiata | Ērkšķu raja | NAFO 3LNOPs | Augsta |
| Reinhardtius hippoglossoides | Grenlandes paltuss | NAFO 3KLMNO | Augsta |
| Reinhardtius hippoglossoides | Grenlandes paltuss | NAFO SA1 | Augsta |
| Hippoglossus hippoglossus | Atlantijas paltuss | NAFO SA1 | Zema |
| Sebastes mentella | Dziļūdens sarkanasaris | NAFO SA1 | Augsta |
| Sebastes spp. | Sarkanasari | NAFO 3LN | Augsta |
| Sebastes spp. | Sarkanasari | NAFO 3M | Augsta |
| Sebastes spp. | Sarkanasari | NAFO 3O | Augsta |
| Urophycis tenuis | Baltā Amerikas jūrasvēdzele | NAFO 3NO | Augsta |
| Mallotus villosus | Moiva | NAFO 3NO | Augsta |
| Beryx sp. | Beriksas | NAFO 6G | Augsta |
| Illex illecebrosus | Īsspuru kalmārs | NAFO 3. un 4. apakšapg. | Zema |
| Salmo salar | Lasis | NAFO 1. apakšapg. un ICES XIV apakšapg.,

  NEAF, NASCO | Augsta | |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

RZPO definētie krājumi

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Gadus morhua

Menca

NAFO 2J 3KL

Zema

Gadus morhua

Menca

NAFO 3M

Augsta

Gadus morhua

Menca

NAFO 3NO

Augsta

Gadus morhua

Menca

NAFO 3Ps

Augsta

Gadus morhua

Menca

NAFO SA1

Augsta

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanā plekste

NAFO 3NO

Augsta

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanā plekste

NAFO 2J3KL

Zema

Hippoglossoides platessoides

Rietumatlantijas plekste

NAFO 3LNO

Augsta

Hippoglossoides platessoides

Rietumatlantijas plekste

NAFO 3M

Augsta

Limanda ferruginea

Dzeltenastes plekste

NAFO 3LNO

Vidēja

Coryphaenoides rupestris

Strupdeguna garaste

NAFO 0. un 1. apakšapg.

Zema

Macrourus berglax

Ziemeļu makrūrzivs

NAFO 2. un 3. apakšapg.

Augsta

Pandalus borealis

Ziemeļu garnele

NAFO 3LNO

Augsta

Pandalus borealis

Ziemeļu garnele

NAFO 3M

Augsta

Amblyraja radiata

Ērkšķu raja

NAFO 3LNOPs

Augsta

Reinhardtius hippoglossoides

Grenlandes paltuss

NAFO 3KLMNO

Augsta

Reinhardtius hippoglossoides

Grenlandes paltuss

NAFO SA1

Augsta

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas paltuss

NAFO SA1

Zema

Sebastes mentella

Dziļūdens sarkanasaris

NAFO SA1

Augsta

Sebastes spp.

Sarkanasari

NAFO 3LN

Augsta

Sebastes spp.

Sarkanasari

NAFO 3M

Augsta

Sebastes spp.

Sarkanasari

NAFO 3O

Augsta

Urophycis tenuis

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

NAFO 3NO

Augsta

Mallotus villosus

Moiva

NAFO 3NO

Augsta

Beryx sp.

Beriksas

NAFO 6G

Augsta

Illex illecebrosus

Īsspuru kalmārs

NAFO 3. un 4. apakšapg.

Zema

Salmo salar

Lasis

NAFO 1. apakšapg. un ICES XIV apakšapg.,

NEAF, NASCO

Augsta

FAO 34. jūras apgabals – Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja (CECAF)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Brachydeuterus spp. | Otoperkas | 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Caranx spp. | Karanksi | 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Cynoglossus spp. | Mēles zivis | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Decapterus spp. | Desmitspuru stavridas | 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Dentex canariensis | Kanāriju zobaine | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Vidēja |
| Dentex congoensis | Kongo zobaine | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Vidēja |
| Dentex macrophthalmus | Lielacu zobaine | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Dentex maroccanus | Marokas zobaine | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Vidēja |
| Dentex spp. | Zobaines | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Engraulis encrasicolus | Anšovs | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Epinephelus aeneus | Baltais grūpers | 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Ethmalosa fimbriata | Bonga | 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Farfantepenaeus notialis | Dienvidu sārtā garnele | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Galeoides decadactylus | Mazais Āfrikas diegspuris | 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Loligo vulgaris | Parastais kalmārs | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Merluccius polli | Angolas heks | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Merluccius senegalensis | Senegālas heks | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Merluccius spp. | Citi heki | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Vidēja |
| Octopus vulgaris | Parastais astoņkājis | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Pagellus acarne | Sudrabotā pagele | 34.1.1. | Augsta |
| Pagellus bellottii | Sarkanā pagele | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Pagellus bogaraveo | Sarkanspuru pagele | 34.1.1. | Vidēja |
| Pagellus spp. | Pageles | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Pagrus caeruleostictus | Zilplankumainā pagra | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Parapenaeus longirostris | Sārtā dziļūdens garnele | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Pomadasys incisus | Neīstā pomadasīda | 34.1.1. | Vidēja |
| Pomadasys spp. | Pomadasīdas | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Pseudotolithus spp. | Kuprzivis | 34.1.1. | Augsta |
| Sardina pilchardus | Sardīne | 34.1.1., 34.1.3. | Augsta |
| Sardinella aurita | Zeltainā sardinella | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Sardinella maderensis | Madeiras sardinella | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Scomber japonicus | Austrumu makrele | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Scomber spp. | Citas makreles | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Sepia hierredda | Sēpija | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Sepia officinalis | Sēpija | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Sepia spp. | Sēpijas | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Vidēja |
| Sparidae | Jūraskarūsu dzimta | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Sparus spp. | Jūraskarūsas | 34.1.1. | Augsta |
| Trachurus trachurus | Stavrida | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Trachurus trecae | Rietumāfrikas stavrida | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6. | Augsta |
| Umbrina canariensis | Kanāriju bungzivs | 34.3.3.–6. | Vidēja |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Brachydeuterus spp.

Otoperkas

34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Caranx spp.

Karanksi

34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Cynoglossus spp.

Mēles zivis

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Decapterus spp.

Desmitspuru stavridas

34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Dentex canariensis

Kanāriju zobaine

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Vidēja

Dentex congoensis

Kongo zobaine

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Vidēja

Dentex macrophthalmus

Lielacu zobaine

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Dentex maroccanus

Marokas zobaine

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Vidēja

Dentex spp.

Zobaines

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Engraulis encrasicolus

Anšovs

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Epinephelus aeneus

Baltais grūpers

34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Ethmalosa fimbriata

Bonga

34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Farfantepenaeus notialis

Dienvidu sārtā garnele

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Galeoides decadactylus

Mazais Āfrikas diegspuris

34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Loligo vulgaris

Parastais kalmārs

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Merluccius polli

Angolas heks

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Merluccius senegalensis

Senegālas heks

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Merluccius spp.

Citi heki

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Vidēja

Octopus vulgaris

Parastais astoņkājis

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Pagellus acarne

Sudrabotā pagele

34.1.1.

Augsta

Pagellus bellottii

Sarkanā pagele

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Pagellus bogaraveo

Sarkanspuru pagele

34.1.1.

Vidēja

Pagellus spp.

Pageles

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Pagrus caeruleostictus

Zilplankumainā pagra

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Parapenaeus longirostris

Sārtā dziļūdens garnele

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Pomadasys incisus

Neīstā pomadasīda

34.1.1.

Vidēja

Pomadasys spp.

Pomadasīdas

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Pseudotolithus spp.

Kuprzivis

34.1.1.

Augsta

Sardina pilchardus

Sardīne

34.1.1., 34.1.3.

Augsta

Sardinella aurita

Zeltainā sardinella

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Sardinella maderensis

Madeiras sardinella

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Scomber japonicus

Austrumu makrele

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Scomber spp.

Citas makreles

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Sepia hierredda

Sēpija

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Sepia officinalis

Sēpija

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Sepia spp.

Sēpijas

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Vidēja

Sparidae

Jūraskarūsu dzimta

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Sparus spp.

Jūraskarūsas

34.1.1.

Augsta

Trachurus trachurus

Stavrida

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Trachurus trecae

Rietumāfrikas stavrida

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3.–6.

Augsta

Umbrina canariensis

Kanāriju bungzivs

34.3.3.–6.

Vidēja

SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Dissostichus eleginoides | Patagonijas ilkņzivs | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Beryx spp. | Beriksas | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Chaceon spp. | Sarkanie dziļūdens krabji | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Pseudopentaceros richardsoni | Pelaģiskais bruņgalvis | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Helicolenus spp. | Zilmutes sarkanasari | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Hoplostethus atlanticus | Atlantijas lielgalvis | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Trachurus spp. | Stavridas | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Scomber spp. | Makreles | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Augsta |
| Polyprion americanus | Poliprions | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Vidēja |
| Jasus tristani | Tristana langusts | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Vidēja |
| Lepidotus caudatus | Astainais lepidops | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Vidēja |
| Schedophilus ovalis | Melnā šedofa | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Schedophilus velaini | Violetā šedofa | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Allocyttus verucossus | Dziļūdens oreo | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Neocyttus romboidales | | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | |
| Allocyttus guineensis | | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | |
| Pseudocyttu smaculatus | | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | |
| Emmelichthys nitidus | Dienvidu sarkanace | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Ruvettus pretiosus | Eļļaszivs | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Promethichthys prometheus | Prometejzivs | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Macrourus spp. | Makrūrzivis | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Antimora rostrata | Zilā antimora | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Epigonus spp. | Kardinālzivis | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Merluccius spp. | Heki | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Notopogon fernandezianus | Oranžā jūras mērkaziņa | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema |
| Octopodidae un Loliginidae | Astoņkāji un kalmāri | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa | Zema | |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Dissostichus eleginoides

Patagonijas ilkņzivs

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Beryx spp.

Beriksas

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Chaceon spp.

Sarkanie dziļūdens krabji

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Pseudopentaceros richardsoni

Pelaģiskais bruņgalvis

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Helicolenus spp.

Zilmutes sarkanasari

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Hoplostethus atlanticus

Atlantijas lielgalvis

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Trachurus spp.

Stavridas

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Scomber spp.

Makreles

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Augsta

Polyprion americanus

Poliprions

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Vidēja

Jasus tristani

Tristana langusts

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Vidēja

Lepidotus caudatus

Astainais lepidops

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Vidēja

Schedophilus ovalis

Melnā šedofa

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Schedophilus velaini

Violetā šedofa

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Allocyttus verucossus

Dziļūdens oreo

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Neocyttus romboidales

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Allocyttus guineensis

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Pseudocyttu smaculatus

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Emmelichthys nitidus

Dienvidu sarkanace

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Ruvettus pretiosus

Eļļaszivs

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Promethichthys prometheus

Prometejzivs

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Macrourus spp.

Makrūrzivis

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Antimora rostrata

Zilā antimora

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Epigonus spp.

Kardinālzivis

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Merluccius spp.

Heki

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Notopogon fernandezianus

Oranžā jūras mērkaziņa

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

Octopodidae un Loliginidae

Astoņkāji un kalmāri

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa

Zema

WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Thunnus albacares | Dzeltenspuru tunzivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Thunnus obesus | Lielacu tunzivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Katsuwonus pelamis | Svītrainā tunzivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Thunnus alalunga | Garspuru tunzivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Thunnus orientalis | Klusā okeāna zilā tunzivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Xiphias gladius | Zobenzivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Makaira nigricans (jeb mazara) | Atlantijas zilais marlīns | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Makaira indica | Melnais marlīns | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Tetrapturus audax | Svītrainais marlīns | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Acanthocybium solandri | Vahū | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Coryphaena hippurus | Lielā korifēna | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Elagatis bipinnulata | Varavīksnes stavrida | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Lepidocybium flavobrunneum | Eskolārs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Lampris regius | Opahs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Mola mola | Mēneszivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Istiophorus platypterus | Klusā okeāna buruzivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Tetrapturus angustirostris | Marlīns | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Ruvettus pretiosus | Eļļaszivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Vidēja |
| Prionace glauca | Zilā haizivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta | |
| Carcharhinus longimanus | Okeāna baltspuru haizivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Carcharhinus falciformis | Zīdainā haizivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Alopias superciliosus | Lielacu lapshaizivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Alopias vulpinus | Lapshaizivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Alopias pelagicus | Pelaģiskā lapshaizivs | Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| NB! Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, papildus piemēro šādas ziņošanas prasības:







  1. | Atzaru auklu skaits starp pludiņiem. Atzaru auklu skaitu starp pludiņiem paziņo par katru ievietošanas reizi. |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Thunnus albacares

Dzeltenspuru tunzivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Thunnus obesus

Lielacu tunzivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Katsuwonus pelamis

Svītrainā tunzivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Thunnus alalunga

Garspuru tunzivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Thunnus orientalis

Klusā okeāna zilā tunzivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Xiphias gladius

Zobenzivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Makaira nigricans (jeb mazara)

Atlantijas zilais marlīns

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Makaira indica

Melnais marlīns

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Tetrapturus audax

Svītrainais marlīns

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Acanthocybium solandri

Vahū

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Coryphaena hippurus

Lielā korifēna

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Elagatis bipinnulata

Varavīksnes stavrida

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Lepidocybium flavobrunneum

Eskolārs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Lampris regius

Opahs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Mola mola

Mēneszivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Istiophorus platypterus

Klusā okeāna buruzivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Tetrapturus angustirostris

Marlīns

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Ruvettus pretiosus

Eļļaszivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Vidēja

Prionace glauca

Zilā haizivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Carcharhinus longimanus

Okeāna baltspuru haizivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Carcharhinus falciformis

Zīdainā haizivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Alopias superciliosus

Lielacu lapshaizivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Alopias vulpinus

Lapshaizivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Alopias pelagicus

Pelaģiskā lapshaizivs

Klusā okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

NB! Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, papildus piemēro šādas ziņošanas prasības:

1.

Atzaru auklu skaits starp pludiņiem. Atzaru auklu skaitu starp pludiņiem paziņo par katru ievietošanas reizi.

| 2. | Šādu sugu zivju skaits, nozvejots katrā ievietošanas reizē: garspuru tunzivs (Thunnus alalunga), lielacu tunzivs (Thunnus obesus), svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainais marlīns (Tetrapturus audax), Atlantijas zilais marlīns (Makaira mazara),melnais marlīns (Makaira indica) un zobenzivs (Xiphias gladius), zilā haizivs, zīdainā haizivs, okeāna baltspuru haizivs, mako haizivis, lapshaizivis, siļķu haizivs (uz dienvidiem no 20°S, līdz bioloģiskie dati apliecina šīs vai citas ģeogrāfiskās robežas piemērotību), āmurzivis (lielgalvas, robainā, milzu un gludā āmurzivs), vaļhaizivs un citas sugas, ko noteikusi Komisija. |
| --- | --- |

2.

Šādu sugu zivju skaits, nozvejots katrā ievietošanas reizē: garspuru tunzivs (Thunnus alalunga), lielacu tunzivs (Thunnus obesus), svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainais marlīns (Tetrapturus audax), Atlantijas zilais marlīns (Makaira mazara),melnais marlīns (Makaira indica) un zobenzivs (Xiphias gladius), zilā haizivs, zīdainā haizivs, okeāna baltspuru haizivs, mako haizivis, lapshaizivis, siļķu haizivs (uz dienvidiem no 20°S, līdz bioloģiskie dati apliecina šīs vai citas ģeogrāfiskās robežas piemērotību), āmurzivis (lielgalvas, robainā, milzu un gludā āmurzivs), vaļhaizivs un citas sugas, ko noteikusi Komisija.

Ja ir reģistrēts vienā ievietošanas reizē nozvejoto zivju kopējais svars vai vidējais svars, paziņo arī vienā ievietošanas reizē nozvejoto zivju kopējo svaru vai vidējo svaru pa sugām. Ja vienā ievietošanas reizē nozvejoto zivju kopējais svars vai vidējais svars nav reģistrēts, vienā ievietošanas reizē nozvejoto zivju kopējo svaru vai vidējo svaru pa sugām aplēš un paziņo attiecīgās aplēses. Kopējais svars vai vidējais svars ir neapstrādātu, nevis apstrādātu zivju svars.

WECAFC (Centrālrietumu Atlantijas zvejniecības komisija)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Panulirus argus | Karību langusts | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Strombus gigas | Milzu spārngliemezis | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Haizivjveidīgās Selachii, Rajidae | Haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Coryphaena hippurus | Lielā korifēna | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Acanthocybium solandri | Vahū | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Epinephelus guttatus | Sarkanais grūpers | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Lutjanus vivanus | Zīda lutjānzivs | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Lutjanus buccanella | Melnspuru lutjānzivs | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Lutjanus campechanus | Ziemeļu sarkanā lutjānzivs | Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa | Augsta |
| Penaeus subtilis | Garnele | Francijas Gviānas EEZ | Augsta |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Panulirus argus

Karību langusts

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Strombus gigas

Milzu spārngliemezis

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Haizivjveidīgās Selachii, Rajidae

Haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Coryphaena hippurus

Lielā korifēna

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Acanthocybium solandri

Vahū

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Epinephelus guttatus

Sarkanais grūpers

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Lutjanus vivanus

Zīda lutjānzivs

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Lutjanus buccanella

Melnspuru lutjānzivs

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Lutjanus campechanus

Ziemeļu sarkanā lutjānzivs

Atlantijas okeāna rietumu un centrālā daļa

Augsta

Penaeus subtilis

Garnele

Francijas Gviānas EEZ

Augsta

IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija)

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Thunnus albacares | Dzeltenspuru tunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Thunnus obesus | Lielacu tunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Katsuwonus pelamis | Svītrainā tunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Thunnus alalunga | Garspuru tunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Xiphias gladius | Zobenzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Makaira nigricans (jeb mazara) | Atlantijas zilais marlīns | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Makaira indica | Melnais marlīns | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Tetrapturus audax | Svītrainais marlīns | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Istiophorus platypterus | Klusā okeāna buruzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Auxis rochei | Makreļtunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Vidēja |
| Auxis thazard | Fregates tunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Vidēja |
| Euthynnus affinis | Plankumainā tunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Vidēja |
| Thunnus tonggol | Garastes tunzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Vidēja |
| Scomberomorus guttatus | Indijas makrele | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Vidēja |
| Scomberomorus commerson | Šaursvītrainā makrele | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Vidēja |
| Prionace glauca | Zilā haizivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Alopias superciliosus | Lielacu lapshaizivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Carcharhinus falciformes | Zīdainā haizivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Carcharhinus longimanus | Okeāna baltspuru haizivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Alopias pelagicus | Pelaģiskā lapshaizivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |
| Sphyrna lewini | Robainā āmurzivs | Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa | Augsta |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Thunnus albacares

Dzeltenspuru tunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Thunnus obesus

Lielacu tunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Katsuwonus pelamis

Svītrainā tunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Thunnus alalunga

Garspuru tunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Xiphias gladius

Zobenzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Makaira nigricans (jeb mazara)

Atlantijas zilais marlīns

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Makaira indica

Melnais marlīns

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Tetrapturus audax

Svītrainais marlīns

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Istiophorus platypterus

Klusā okeāna buruzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Auxis rochei

Makreļtunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Vidēja

Auxis thazard

Fregates tunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Vidēja

Euthynnus affinis

Plankumainā tunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Vidēja

Thunnus tonggol

Garastes tunzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Vidēja

Scomberomorus guttatus

Indijas makrele

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Vidēja

Scomberomorus commerson

Šaursvītrainā makrele

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Vidēja

Prionace glauca

Zilā haizivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Alopias superciliosus

Lielacu lapshaizivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Carcharhinus falciformes

Zīdainā haizivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Carcharhinus longimanus

Okeāna baltspuru haizivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Alopias pelagicus

Pelaģiskā lapshaizivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Sphyrna lewini

Robainā āmurzivs

Indijas okeāna rietumu un austrumu daļa

Augsta

Citas RZPO

| SUGA
  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam. | Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums |
| --- | --- |
| Zinātniskais nosaukums | Vispārpieņemtais nosaukums | Ģeogrāfiskais apgabals | Prioritāte | Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos. |
| Trachurus murphyi | Čīles stavrida | SPRFMO konvencijas apgabals | Augsta |
| Euphausia superba | Krils | CCAMLR konvencijas apgabals | Augsta |
| Dissostichus spp.
  (Dissostichus eleginoidis un Dissostichus mawsoni) | Ilkņzivis | CCAMLR konvencijas apgabals | Augsta |
| Champsocephalus gunnari | Antarktikas leduszivs | CCAMLR konvencijas apgabals | Zema |
| Zivju, gliemju, vēžveidīgo un citu nometnieku sugu resursi kompetences apgabalā, izņemot: i) nometnieku sugas, kas ir piekrastes valstu zvejniecības jurisdikcijā saskaņā ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 77. panta 4. punktu, un ii) tālu migrējošās sugas, kas minētas ANO 1982. gada Jūras tiesību konvencijas I pielikumā. | SIOFA konvencijas apgabals | | |

SUGA

Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma III nodaļu, ņem vērā krājuma robežas, ko noteikušas kompetentās RZPO vai RZO, un paredz atbilstošu paraugošanas darbu katram krājumam.

Bioloģisko mainīgo lielumu vākšanas biežums

Zinātniskais nosaukums

Vispārpieņemtais nosaukums

Ģeogrāfiskais apgabals

Prioritāte

Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

Trachurus murphyi

Čīles stavrida

SPRFMO konvencijas apgabals

Augsta

Euphausia superba

Krils

CCAMLR konvencijas apgabals

Augsta

Dissostichus spp.

(Dissostichus eleginoidis un Dissostichus mawsoni)

Ilkņzivis

CCAMLR konvencijas apgabals

Augsta

Champsocephalus gunnari

Antarktikas leduszivs

CCAMLR konvencijas apgabals

Zema

Zivju, gliemju, vēžveidīgo un citu nometnieku sugu resursi kompetences apgabalā, izņemot: i) nometnieku sugas, kas ir piekrastes valstu zvejniecības jurisdikcijā saskaņā ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 77. panta 4. punktu, un ii) tālu migrējošās sugas, kas minētas ANO 1982. gada Jūras tiesību konvencijas I pielikumā.

SIOFA konvencijas apgabals

| (1) | Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 1.C tabulu. |
| --- | --- |

(1)

BIOLOĢISKIE DATI

1.D tabula
   (18)

Sugas, kuru monitorings jāveic saskaņā ar aizsardzības programmām Savienībā vai saskaņā ar starptautiskiem pienākumiem

| Vispārpieņemtais nosaukums | Zinātniskais nosaukums | Reģions/RZPO | Tiesiskais regulējums |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaulzivis | Teleostei | | |
| Stores | Acipenser spp. | Vidusjūra un Melnā jūra, Baltijas jūra, OSPAR II, IV | Barselonas konvencijas (19) II pielikums, Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums, OSPAR
   (20), HELCOM
   (21) |
| Gludgalvju dzimta | Alepocephalidae | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām (22) |
| Bērda gludgalve | Alepocephalus bairdii | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Garpurna gludgalve | Alepocephalus rostratus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Pontijas aloza | Alosa immaculata | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Aloza | Alosa alosa | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Sīga | Coregonus lavaretus | OSPAR II | OSPAR |
| Menca | Gadus morhua | OSPAR II, III Baltijas jūra | OSPAR, HELCOM |
| Jūraszirdziņš | Hippocampus guttulatus (sinonīms: Hippocampus ramulosus) | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Jūraszirdziņš | Hippocampus hippocampus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| Melnās jūras aloza | Alosa tanaica | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Zilā antimora | Antimora rostrata | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Melnā mataste | Aphanopus carbo | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Mataste | Aphanopus intermedius | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Vēži | Astacus spp. | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Melnās jūras aterīna | Atherina pontica | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Vējzivs | Belone belone euxini Günther | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Beriksas | Beryx spp. | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Zivs | Cataetyx laticeps | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Repsis | Coregonus albula | Baltijas jūra | Baltijas jūras reģionālās koordinācijas grupas (RKG) ieteikums |
| Jūras zaķzivs | Cyclopterus lumpus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Gredzenotais jūras plaudis | Diplodus annularis | Vidusjūra | Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (23) (min. sagl. izmērs) |
| Asdeguna jūras plaudis | Diplodus puntazzo | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Baltais jūras plaudis | Diplodus sargus | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Divsvītru jūras plaudis | Diplodus vulgaris | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Patagonijas ilkņzivs | Dissostichus eleginoides | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Antarktikas ilkņzivs | Dissostichus mawsoni | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Grūperi | Epinephelus spp. | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Melnā kardinālzivs | Epigonus telescopus | Visi reģioni | Jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Jūrasgrunduļu dzimta | Gobiidae | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Zilmutes sarkanasaris | Helicolenus dactylopterus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Atlantijas paltuss | Hippoglossus hippoglossus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus | Visi reģioni, OSPAR I, V | Jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Vidusjūras lielgalvis | Hoplostethus mediterraneus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Astainais lepidops | Lepidopus caudatus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Svītrainais jūras plaudis | Lithognathus mormyrus | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Zeltainā kefale | Liza aurata | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Smaildeguna kefale | Liza saliens | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Esmarka likods | Lycodes esmarkii | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Makrūrzivju dzimtas zivis, izņemot strupdeguna garasti un ziemeļu makrūrzivi | Macrouridae, izņemot Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Ziemeļu makrūrzivs | Macrourus berglax | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Merlangs | Merlangius merlangus | Baltijas jūra un Melnā jūra | Baltijas jūras RKG ieteikums, Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Zutis | Anguilla anguilla | OSPAR I, II, III, IV, Baltijas jūra | OSPAR, HELCOM |
| Lasis | *Salmo salar | OSPAR I, II, III, IV, Baltijas jūra | OSPAR, HELCOM |
| Zilā tunzivs | *Thunnus thynnus | OSPAR V | OSPAR, HELCOM |
| Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Mora | Mora moro | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Kefales | Mugil spp. | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Degunainā čūskmakrele | Nesiarchus nasutus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Dzeloņzutis | Notocanthus chemnitzii | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Salaka | Osmerus eperlanus | Baltijas jūra | Baltijas jūras RKG ieteikums, HELCOM |
| Sudrabotā pagele | Pagellus acarne | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Sarkanspuru pagele | Pagellus bogaraveo | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Parastā jūraskarūsa | Pagrus pagrus | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Poliprions | Polyprion americanus | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Poliprions | Polyprion americanus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Lufars | Pomatomus saltatrix | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Norvēģijas sarkanasaris | Sebastes viviparus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Beluga | Huso huso | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Atlantijas dzeloņgalva | Trachyscorpia cristulata | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Jūras plauži | Brama spp. | 1.1., 1.2., 1.3. ĢAA un Melnā jūra jeb 29. ĢAA | Padomes Regulas (EK) (EK) Nr. 894/97 (24) VIII pielikums |
| Vidusjūras makrele | Scomber colias Gmelin | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Kristāla jūrasgrundulis | Crystallogobius linearis | Melnā jūra | Nacionālie pārvaldības plāni |
| Eiropas himera | Chimaera monstrosa | Baltijas jūra | HELCOM |
| Aloza | Alosa alosa | Baltijas jūra | HELCOM |
| Agone | Alosa fallax | Baltijas jūra | HELCOM |
| Reņģe (rudens nārsts) | Clupea harengus pasuga | Baltijas jūra | HELCOM |
| Spāre | Abramis ballerus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Vīķe | Alburnus alburnus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Salate | Aspius aspius | Baltijas jūra | HELCOM |
| Barbe | Barbus barbus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Grundulis | Gobio gobio | Baltijas jūra | HELCOM |
| Kaze | Pelecus cultratus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Mailīte | Phoxinus phoxinus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Vimba | Vimba vimba | Baltijas jūra | HELCOM |
| Akmeņgrauzis | Cobitis taenia | Baltijas jūra | HELCOM |
| Taimiņš | Salmo trutta | Baltijas jūra | HELCOM |
| Repsis | Coregonus albula | Baltijas jūra | HELCOM |
| Sīga | Coregonus balticus, sinonīms: Coregonus lavaretus (anadromā forma) | Baltijas jūra | HELCOM |
| Sīga | Coregonus maraena, sinonīms: Coregonus lavaretus (saldūdens forma) | Baltijas jūra | HELCOM |
| Pallasa sīga | Coregonus pallasii | Baltijas jūra | HELCOM |
| Jūras salaka | Osmerus eperlanomarinus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Melnvēdera jūrasvelns | Lophius budegassa | Baltijas jūra | HELCOM |
| Jūrasstagars | Spinachia spinachia | Baltijas jūra | HELCOM |
| Čūskzivs | Entelurus aequoreus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Čūskzivs | Nerophis ophidion | Baltijas jūra | HELCOM |
| Čūskzivs | Nerophis lumbriciformis | Baltijas jūra | HELCOM |
| Adatzivs | Syngnathus acus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Gardeguna adatzivs | Syngnathus typhle | Baltijas jūra | HELCOM |
| Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | Baltijas jūra | HELCOM |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Pollaks | Pollachius pollachius | Baltijas jūra | HELCOM |
| Jūras līdaka | Molva molva | Baltijas jūra | HELCOM |
| Lentzivs | Lumpenus lampretaeformis | Baltijas jūra | HELCOM |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes marinus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Norvēģijas sarkanasaris | Sebastes viviparus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Platgalve | Cottus gobio | Baltijas jūra | HELCOM |
| Raibā platgalve | Cottus poecilopus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Ziemeļu buļļzivs | Myoxocephalus scorpius | Baltijas jūra | HELCOM |
| Jūras dzeloņgalve | Taurulus bubalis | Baltijas jūra | HELCOM |
| Četrragu buļļzivs | Triglopsis quadricornis | Baltijas jūra | HELCOM |
| Jūras zaķzivs | Cyclopterus lumpus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Plūkšņzivs | Liparis liparis | Baltijas jūra | HELCOM |
| Plūkšņzivs | Liparis montagui | Baltijas jūra | HELCOM |
| Parastā dorija | Zeus faber | Baltijas jūra | HELCOM |
| Jūrasasaris (labraks) | Dicentrarchus labrax | Baltijas jūra | HELCOM |
| Lūpzivs | Labrus bergylta | Baltijas jūra | HELCOM |
| Lūpzivs | Labrus mixtus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Lūpzivs | Symphodus melops | Baltijas jūra | HELCOM |
| Lielais jūras drakons | Trachinus draco | Baltijas jūra | HELCOM |
| Vilkzivs | Anarhichas lupus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Tūbīte | Ammodytes marinus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Tūbīte | Ammodytes tobianus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Jūrasgrundulis | Pomatoschistus pictus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Makreļtunzivs | Auxis rochei | Baltijas jūra | HELCOM |
| Mazā tunzivs | Euthynnus alleteratus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Vienkrāsas pelamīda | Orcynopsis unicolor | Baltijas jūra | HELCOM |
| Makrele | Scomber scombrus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Atlantijas paltuss | Hippoglossus hippoglossus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | Baltijas jūra | HELCOM |
| Zivs | Centrolophus niger | Baltijas jūra | HELCOM |
| Skrimšļzivis | Chondrichthyes | | |
| Šaurā zāģzivs | Anoxypristis cuspidata | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Gludā laternhaizivs | Etmopterus pusillus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Pundurzāģzivs | Pristis clavata | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Zaļā zāģzivs | Pristis zijsron | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Norvēģijas raja | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, OSPAR, HELCOM |
| Cirtainā raja | Raja undulata | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Pelaģiskā lapshaizivs | Alopias pelagicus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Lielacu lapshaizivs | Alopias superciliosus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Lapshaizivs | Alopias vulpinus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, HELCOM |
| Ērkšķu raja | Amblyraja radiata | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Dziļūdens kaķhaizivis | Apristurus spp. | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Zīdainā haizivs | Carcharhinus falciformis | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Galapagu haizivs | Carcharhinus galapagensis | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Okeāna baltspuru haizivs | Carcharhinus longimanus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Pelēkā haizivs | Carcharhinus plumbeus | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Smilšu tīģerhaizivs | Carcharias taurus | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Baltā haizivs | Carcharodon carcharias | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Brūnā īsraga haizivs | Centrophorus granulosus | Visi okeāni un jūras | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums, OSPAR |
| Īsraga haizivis | Centrophorus spp. | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Pelēkā īsraga haizivs | Centrophorus squamosus | Visi okeāni un jūras | RZPO, augsta prioritāte, OSPAR |
| Melnā kaķhaizivs | Centroscyllium fabricii | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Baltacu haizivs | Centroscymnus coelolepis | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām OSPAR |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | Centroscymnus crepidater | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | Visi okeāni un jūras | RZPO, augsta prioritāte, OSPAR, HELCOM |
| Eiropas himera | Chimaera monstrosa | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Apmetņa haizivs | Chlamydoselachus anguineus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Parastā dzeloņraja | Dasyatis pastinaca | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums, HELCOM |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Parastā raja | Dipturus batis | Visi okeāni un jūras | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR, HELCOM |
| Baltā raja | *Rostroraja alba | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Lielā laternhaizivs | Etmopterus princeps | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Laternhaizivs | Etmopterus spinax | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām, HELCOM |
| Lielgalvas āmurzivs | Eusphyra blochii | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Bara haizivs | Galeorhinus galeus | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, HELCOM |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melastomus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Peles kaķhaizivs | Galeus murinus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Dzeloņainā tauriņraja | Gymnura altavela | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Smailpurna septiņžaunu haizivs | Heptranchias perlo | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums |
| Sešžaunu haizivs | Hexanchus griseus | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, HELCOM |
| Lielacu himera | Hydrolagus mirabilis | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Garspuru mako | Isurus paucus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, OSPAR, HELCOM |
| Smilšu raja | Leucoraja circularis | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Maltas raja | Leucoraja melitensis | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Rifu velnraja | Manta alfredi | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Divragainā velnraja | Manta birostris | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Garragu raja | Mobula eregoodootenkee | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Mazā velna raja | Mobula hypostoma | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Dzeloņastes raja | Mobula japanica | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Īsspuru velna raja | Mobula kuhlii | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Velnzivs | Mobula mobular | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Mūka velna raja | Mobula munkiana | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Mazā Gvinejas velna raja | Mobula rochebrunei | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Čīles velna raja | Mobula tarapacana | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Gludastes raja | Mobula thurstoni | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Mirdzošā gludhaizivs | Mustelus asterias | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums |
| Parastā gludhaizivs | Mustelus mustelus | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums |
| Melnplankumainā gludhaizivs | Mustelus punctulatus | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melanostomus | Baltijas jūra | HELCOM |
| Eiropas kaķhaizivs | Scyliorhinus canicula | Baltijas jūra | HELCOM |
| Ērkšķu raja | Amblyraja radiata | Baltijas jūra | HELCOM |
| Šagrēnādas raja | Leucoraja fullonica | Baltijas jūra | HELCOM |
| Marmora elektroraja | Torpedo marmorata | Baltijas jūra | HELCOM |
| Buru haizivs | Oxynotus paradoxus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Sīkzobu zāģzivs | Pristis pectinata | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Parastā zāģzivs | Pristis pristis | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Krokodilhaizivs | Pseudocarcharias kamoharai | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Pelaģiskā dzeloņraja | Pteroplatytrygon violacea | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Apaļā raja | Raja fyllae | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Arktiskā raja | Raja hyperborea | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Norvēģijas raja | Raja nidarosiensus | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Plankumainā raja | Raja montagui | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR, HELCOM |
| Vaļhaizivs | Rhincodon typus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Melnzoda ģitārzivs | Rhinobatos cemiculus | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Parastā ģitārzivs | Rhinobatos rhinobatos | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Asdeguna himera | Rhinochimaera atlantica | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Baltā raja | Rostroraja alba | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Aszobe | Scymnodon ringens | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Citas haizivis | Selachimorpha (jeb Selachii), Batoidea (jānosaka pa sugām atkarībā no izkrāvumu, uzskaites vai nozvejas datiem) | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte, HELCOM |
| Grenlandes haizivs | Somniosus microcephalus | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām, HELCOM |
| Robainā āmurzivs | Sphyrna lewini | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Milzu āmurzivs | Sphyrna mokarran | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Gludā āmurzivs | Sphyrna zygaena | Visi okeāni | RZPO, augsta prioritāte |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums, OSPAR HELCOM |
| Dzeloņainā eņģeļhaizivs | Squatina aculeata | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Zāģmuguras eņģeļhaizivs | Squatina oculata | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums |
| Parastā eņģeļhaizivs | Squatina squatina | Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra | RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR, HELCOM |
| Jūras nēģis | Petromyzon marinus | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR, HELCOM |
| Upes nēģis | Lampetra fluviatilis | Baltijas jūra | HELCOM |
| Zīdītāji | Mammalia | | |
| Vaļveidīgie – visas sugas | Cetacea – visas sugas | Visi apgabali | Padomes Direktīva 92/43/EEK (25) |
| Mazais joslvalis | Balaenoptera acutorostrata | Vidusjūra | Iet. GFCM (26)/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Grenlandes valis | Balaena mysticetus | OSPAR I | OSPAR |
| Zilais valis | Balaenoptera musculus | Viss OSPAR | OSPAR |
| Ziemeļu gludvalis | Eubalaena glacialis | Viss OSPAR | OSPAR |
| Seivalis | Balaenoptera borealis | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Finvalis | Balaenoptera physalus | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Parastais delfīns | Delphinus delphis | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Ziemeļu gludvalis | Eubalaena glacialis | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Garspuras grinda | Globicephala melas | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Pelēkais delfīns | Grampus griseus | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Pundurkašalots | Kogia simus | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Kuprvalis | Megaptera novaeangliae | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Blenvila snīpjvalis | Mesoplodon densirostris | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Plēsoņdelfīns | Orcinus orca | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Cūkdelfīns | Phocoena phocoena | Vidusjūra, OSPAR II, III | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums, Direktīva 92/43/EEK, OSPAR |
| Kašalots | Physeter macrocephalus | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Mazais plēsoņdelfīns | Pseudorca crassidens | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Svītrainais delfīns | Stenella coeruleoalba | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Šaursnīpja delfīns | Steno bredanensis | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Afalīna | Tursiops truncatus | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Kivjē snīpjvalis | Ziphius cavirostris | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Vidusjūras mūkronis | Monachus monachus | Visi apgabali | Iet. GFCM/35/2011/5 un Barselonas konvencijas II pielikums, Direktīva 92/43/EEK |
| Saimā pogainais ronis | Phoca hispida saimensis | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK |
| Pelēkais ronis | Halichoerus grypus | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK |
| Plankumainais ronis | Phoca vitulina | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK |
| Baltijas pogainais ronis | Phoca hispida bottnica | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK |
| Putni | Aves | | |
| Dzeltenknābja vētrasputns | Calonectris borealis | Visi apgabali | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (27) |
| Jūras krauklis | Phalacrocorax carbo | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Ziemeļu sulla | Morus bassanus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Atlantijas tuklītis | Fratercula arctica | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Baleāru vētrasputns | Puffinus mauretanicus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielais ķīris | Larus ridibundus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melnā pīle | Melanitta nigra | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Cekulainais ūdenis | Phalacrocorax aristotelis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielais vētrasputns | Ardenna gravis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melnknābja vētrasputns | Puffinus puffinus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Ķilde | Fulmarus glacialis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Dzeltenknābja vētrasputns | Calonectris diomedea | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Tumšais vētrasputns | Ardenna grisea | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Vidusjūras vētrasputns | Puffinus yelkouan | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Oduēna kaija | Larus audouinii | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Islandes nira | Bucephala islandica | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Bulvera vētrasputns | Bulweria bulwerii | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Gaigala | Bucephala clangula | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Sudrabkaija | Larus argentatus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielā polārkaija | Larus hyperboreus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melnspārnu kaija | Larus marinus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielā klijkaija | Catharacta skua | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Ķerra | Aythya marila | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK, Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Brūnkaklis | Aythya ferina | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Reņģu kaija | Larus fuscus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Mazais alks | Alle alle | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Garastes klijkaija | Stercorarius longicaudus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielais alks | Alca torda | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Īsastes klijkaija | Stercorarius parasiticus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melnkakla gārgale | Gavia arctica | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Odubona vētrasputns | Puffinus lherminieri | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melnais alks | Cepphus grylle | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Amerikas melnā pīle | Melanitta americana | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melnkakla dūkuris | Podiceps nigricollis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Kaspijas kaija | Larus cachinnans | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielā pūkpīle | Somateria mollissima | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Tievknābja kaira | Uria aalge | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melngalvas gārgale | Gavia immer | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielā gaura | Mergus merganser | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Cekuldūkuris | Podiceps cristatus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Arlekīnpīle | Histrionicus histrionicus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Ragainais dūkuris | Podiceps auritus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Mazā polārkaija | Larus glaucoides | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Krāšņā pūkpīle | Somateria spectabilis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Kākaulis | Clangula hyemalis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melngalvas kaija | Larus melanocephalus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Kajaks | Larus canus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Garknābja gaura | Mergus serrator | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Pelēkvaigu dūkuris | Podiceps grisegena | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Brūnkakla gārgale | Gavia stellata | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Tievknābja kaija | Larus genei | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Stellera pūkpīle | Polysticta stelleri | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Vidējā klijkaija | Stercorarius pomarinus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Resnknābja kaira | Uria lomvia | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Tumšā pīle | Melanitta fusca | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Dzeltenknābja gārgale | Gavia adamsii | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Vidusjūras kaija | Larus michahellis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Madeiras vētrasputns | Pterodroma madeira | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Zivju kaija | Larus ichthyaetus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Trīspirkstu kaija | Rissa tridactyla | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Sārtais pelikāns | Pelecanus onocrotalus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Ziemeļu vētrasburātājs | Oceanodroma leucorhoa | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Platknābja pūslītis | Phalaropus fulicarius | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Šaurknābja pūslītis | Phalaropus lobatus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Vilsona vētrasburātājs | Oceanites oceanicus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Jūras zīriņš | Sterna paradisaea | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Madeiras vētrasburātājs | Hydrobates castro | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Melnais zīriņš | Chlidonias niger | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Lielais zīriņš | Hydroprogne caspia | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Kāpu zīriņš | Gelochelidon nilotica | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Upes zīriņš | Sterna hirundo | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Dezērtas vētrasputns | Pterodroma deserta | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Sniega kaija | Pagophila eburnea | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Mazais cekulzīriņš | Thalasseus bengalensis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Mazais ķīris | Hydrocoloeus minutus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Mazais zīriņš | Sternula albifrons | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Azoru vētrasburātājs | Hydrobates monteiroi | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Sārtais zīriņš | Sterna dougallii | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Sārtā kaija | Rhodostethia rosea | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Šķeltastes kaija | Xema sabini | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Cekulzīriņš | Thalasseus sandvicensis | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Eskimosu kaija | Larus thayeri | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Baltsejas vētrasburātājs | Pelagodroma marina | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Eiropas vētrasburātājs | Hydrobates pelagicus | Visi apgabali | Direktīva 2009/147/EK |
| Reņģu kaija | Larus fuscus fuscus | OSPAR I | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Sniega kaija | Pagophila eburnea | OSPAR I | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Stellera pūkpīle | Polysticta stelleri | OSPAR I | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Mazais vētrasputns | Puffinus assimilis baroli (auct. incert.) | OSPAR V | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Baleāru vētrasputns | Puffinus mauretanicus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Trīspirkstu kaija | Rissa tridactyla | OSPAR I, II | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Sārtais zīriņš | Sterna dougallii | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Ibērijas tievknābja kaira | Uria aalgee Ibērijas populācija (sinonīmi: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus) | OSPAR IV | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Resnknābja kaira | Uria lomvia | OSPAR I | OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām |
| Rāpuļi | Reptilia | | |
| Pelēkais jūras bruņurupucis | Lepidochelys kempii | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Kareta | Caretta caretta | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR |
| Ādainais bruņrupucis | Dermochelys coriacea | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR |
| Knābjainais jūrasbruņurupucis | Eretmochelys imbricata | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Zaļais jūrasbruņurupucis | Chelonia mydas | Visi apgabali | Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Āfrikas mīkstbruņurupucis | Trionyx triunguis | Vidusjūra | Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums |
| Gliemji | Mollusca | | |
| Strīpainā cietgliemene | Chamelea gallina | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Ragjoslu svītrgliemene | Donacilla cornea | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Eledone ģints | Eledone spp. | Visi apgabali | Nacionālie pārvaldības plāni |
| Vidusjūras ēdamgliemene | Mytilus galloprovincialis | Visi apgabali Vidusjūrā | Nacionālie pārvaldības plāni |
| Vidusjūras ēdamgliemene | Mytilus galloprovincialis | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| | | | |
| Bļodiņgliemeži | Patella spp. | Vidusjūra | Barselonas konvencijas II pielikums |
| Japānas rapana | Rapana venosa | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Raupjā sirsniņgliemene | Acanthocardia tuberculata | Visi apgabali | Nacionālie pārvaldības plāni |
| Jūras purpurgliemezis | Bolinus brandaris | Visi apgabali | Nacionālie pārvaldības plāni |
| Brūnā cietgliemene | Callista chione | Visi apgabali | Nacionālie pārvaldības plāni |
| Strupā ķīļgliemene | Donax trunculus | Visi apgabali | Nacionālie pārvaldības plāni |
| Islandes arktika | Arctica islandica | OSPAR II | OSPAR |
| Jūraszīle | Megabalanus azoricus | OSPAR V, visur, kur sastopama | OSPAR |
| Akmentiņu suņgliemezis | Nucella lapillus | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| Ēdamā austere | Ostrea edulis | OSPAR II | OSPAR |
| Raupjais bļodiņgliemezis | Patella ulyssiponensis aspera | Visa OSPAR teritorija, kur sastopams | OSPAR |
| Vēžveidīgie | Crustacea | | |
| Omārs | Homarus gammarus | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Dziļūdens sarkanais krabis | Chaceon (Geryon) affinis | Visi reģioni | Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām |
| Brūnā garnele | Crangon crangon | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Baltijas akmeņgarnele | Palaemon adspersus | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Atlantijas akmeņgarnele | Palaemon elegans | Melnā jūra | Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums |
| Langustu dzimta | Palinuridae | Vidusjūra | Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs) |
| Zarndobumaiņi | Cnidaria | | |
| Sarkanais korallis | Corallium rubrum | Vidusjūra | Iet. GFCM/36/2012/1 un Iet. GFCM/35/2011/2 |

Vispārpieņemtais nosaukums

Zinātniskais nosaukums

Reģions/RZPO

Tiesiskais regulējums

Kaulzivis

Teleostei

Stores

Acipenser spp.

Vidusjūra un Melnā jūra, Baltijas jūra, OSPAR II, IV

Barselonas konvencijas (19) II pielikums, Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums, OSPAR
   (20), HELCOM
   (21)

Gludgalvju dzimta

Alepocephalidae

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām (22)

Bērda gludgalve

Alepocephalus bairdii

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Garpurna gludgalve

Alepocephalus rostratus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Pontijas aloza

Alosa immaculata

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Aloza

Alosa alosa

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Sīga

Coregonus lavaretus

OSPAR II

OSPAR

Menca

Gadus morhua

OSPAR II, III Baltijas jūra

OSPAR, HELCOM

Jūraszirdziņš

Hippocampus guttulatus (sinonīms: Hippocampus ramulosus)

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Jūraszirdziņš

Hippocampus hippocampus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

Melnās jūras aloza

Alosa tanaica

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Zilā antimora

Antimora rostrata

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Mataste

Aphanopus intermedius

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Vēži

Astacus spp.

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Melnās jūras aterīna

Atherina pontica

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Vējzivs

Belone belone euxini Günther

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Beriksas

Beryx spp.

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Zivs

Cataetyx laticeps

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Repsis

Coregonus albula

Baltijas jūra

Baltijas jūras reģionālās koordinācijas grupas (RKG) ieteikums

Jūras zaķzivs

Cyclopterus lumpus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Gredzenotais jūras plaudis

Diplodus annularis

Vidusjūra

Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (23) (min. sagl. izmērs)

Asdeguna jūras plaudis

Diplodus puntazzo

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Baltais jūras plaudis

Diplodus sargus

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Divsvītru jūras plaudis

Diplodus vulgaris

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Antarktikas ilkņzivs

Dissostichus mawsoni

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Grūperi

Epinephelus spp.

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Melnā kardinālzivs

Epigonus telescopus

Visi reģioni

Jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Jūrasgrunduļu dzimta

Gobiidae

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Zilmutes sarkanasaris

Helicolenus dactylopterus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Visi reģioni, OSPAR I, V

Jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Vidusjūras lielgalvis

Hoplostethus mediterraneus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Astainais lepidops

Lepidopus caudatus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Svītrainais jūras plaudis

Lithognathus mormyrus

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Zeltainā kefale

Liza aurata

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Smaildeguna kefale

Liza saliens

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Esmarka likods

Lycodes esmarkii

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Makrūrzivju dzimtas zivis, izņemot strupdeguna garasti un ziemeļu makrūrzivi

Macrouridae, izņemot Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Ziemeļu makrūrzivs

Macrourus berglax

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Merlangs

Merlangius merlangus

Baltijas jūra un Melnā jūra

Baltijas jūras RKG ieteikums, Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Zutis

Anguilla anguilla

OSPAR I, II, III, IV, Baltijas jūra

OSPAR, HELCOM

Lasis

*Salmo salar

OSPAR I, II, III, IV, Baltijas jūra

OSPAR, HELCOM

Zilā tunzivs

*Thunnus thynnus

OSPAR V

OSPAR, HELCOM

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Mora

Mora moro

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Kefales

Mugil spp.

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Degunainā čūskmakrele

Nesiarchus nasutus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Dzeloņzutis

Notocanthus chemnitzii

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Salaka

Osmerus eperlanus

Baltijas jūra

Baltijas jūras RKG ieteikums, HELCOM

Sudrabotā pagele

Pagellus acarne

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Parastā jūraskarūsa

Pagrus pagrus

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Poliprions

Polyprion americanus

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Poliprions

Polyprion americanus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Lufars

Pomatomus saltatrix

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Norvēģijas sarkanasaris

Sebastes viviparus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Beluga

Huso huso

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Atlantijas dzeloņgalva

Trachyscorpia cristulata

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Jūras plauži

Brama spp.

1.1., 1.2., 1.3. ĢAA un Melnā jūra jeb 29. ĢAA

Padomes Regulas (EK) (EK) Nr. 894/97 (24) VIII pielikums

Vidusjūras makrele

Scomber colias Gmelin

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Kristāla jūrasgrundulis

Crystallogobius linearis

Melnā jūra

Nacionālie pārvaldības plāni

Eiropas himera

Chimaera monstrosa

Baltijas jūra

HELCOM

Aloza

Alosa alosa

Baltijas jūra

HELCOM

Agone

Alosa fallax

Baltijas jūra

HELCOM

Reņģe (rudens nārsts)

Clupea harengus pasuga

Baltijas jūra

HELCOM

Spāre

Abramis ballerus

Baltijas jūra

HELCOM

Vīķe

Alburnus alburnus

Baltijas jūra

HELCOM

Salate

Aspius aspius

Baltijas jūra

HELCOM

Barbe

Barbus barbus

Baltijas jūra

HELCOM

Grundulis

Gobio gobio

Baltijas jūra

HELCOM

Kaze

Pelecus cultratus

Baltijas jūra

HELCOM

Mailīte

Phoxinus phoxinus

Baltijas jūra

HELCOM

Vimba

Vimba vimba

Baltijas jūra

HELCOM

Akmeņgrauzis

Cobitis taenia

Baltijas jūra

HELCOM

Taimiņš

Salmo trutta

Baltijas jūra

HELCOM

Repsis

Coregonus albula

Baltijas jūra

HELCOM

Sīga

Coregonus balticus, sinonīms: Coregonus lavaretus (anadromā forma)

Baltijas jūra

HELCOM

Sīga

Coregonus maraena, sinonīms: Coregonus lavaretus (saldūdens forma)

Baltijas jūra

HELCOM

Pallasa sīga

Coregonus pallasii

Baltijas jūra

HELCOM

Jūras salaka

Osmerus eperlanomarinus

Baltijas jūra

HELCOM

Melnvēdera jūrasvelns

Lophius budegassa

Baltijas jūra

HELCOM

Jūrasstagars

Spinachia spinachia

Baltijas jūra

HELCOM

Čūskzivs

Entelurus aequoreus

Baltijas jūra

HELCOM

Čūskzivs

Nerophis ophidion

Baltijas jūra

HELCOM

Čūskzivs

Nerophis lumbriciformis

Baltijas jūra

HELCOM

Adatzivs

Syngnathus acus

Baltijas jūra

HELCOM

Gardeguna adatzivs

Syngnathus typhle

Baltijas jūra

HELCOM

Strupdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Baltijas jūra

HELCOM

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Baltijas jūra

HELCOM

Pollaks

Pollachius pollachius

Baltijas jūra

HELCOM

Jūras līdaka

Molva molva

Baltijas jūra

HELCOM

Lentzivs

Lumpenus lampretaeformis

Baltijas jūra

HELCOM

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes marinus

Baltijas jūra

HELCOM

Norvēģijas sarkanasaris

Sebastes viviparus

Baltijas jūra

HELCOM

Platgalve

Cottus gobio

Baltijas jūra

HELCOM

Raibā platgalve

Cottus poecilopus

Baltijas jūra

HELCOM

Ziemeļu buļļzivs

Myoxocephalus scorpius

Baltijas jūra

HELCOM

Jūras dzeloņgalve

Taurulus bubalis

Baltijas jūra

HELCOM

Četrragu buļļzivs

Triglopsis quadricornis

Baltijas jūra

HELCOM

Jūras zaķzivs

Cyclopterus lumpus

Baltijas jūra

HELCOM

Plūkšņzivs

Liparis liparis

Baltijas jūra

HELCOM

Plūkšņzivs

Liparis montagui

Baltijas jūra

HELCOM

Parastā dorija

Zeus faber

Baltijas jūra

HELCOM

Jūrasasaris (labraks)

Dicentrarchus labrax

Baltijas jūra

HELCOM

Lūpzivs

Labrus bergylta

Baltijas jūra

HELCOM

Lūpzivs

Labrus mixtus

Baltijas jūra

HELCOM

Lūpzivs

Symphodus melops

Baltijas jūra

HELCOM

Lielais jūras drakons

Trachinus draco

Baltijas jūra

HELCOM

Vilkzivs

Anarhichas lupus

Baltijas jūra

HELCOM

Tūbīte

Ammodytes marinus

Baltijas jūra

HELCOM

Tūbīte

Ammodytes tobianus

Baltijas jūra

HELCOM

Jūrasgrundulis

Pomatoschistus pictus

Baltijas jūra

HELCOM

Makreļtunzivs

Auxis rochei

Baltijas jūra

HELCOM

Mazā tunzivs

Euthynnus alleteratus

Baltijas jūra

HELCOM

Vienkrāsas pelamīda

Orcynopsis unicolor

Baltijas jūra

HELCOM

Makrele

Scomber scombrus

Baltijas jūra

HELCOM

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

Baltijas jūra

HELCOM

Zobenzivs

Xiphias gladius

Baltijas jūra

HELCOM

Zivs

Centrolophus niger

Baltijas jūra

HELCOM

Skrimšļzivis

Chondrichthyes

Šaurā zāģzivs

Anoxypristis cuspidata

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Gludā laternhaizivs

Etmopterus pusillus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Pundurzāģzivs

Pristis clavata

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Zaļā zāģzivs

Pristis zijsron

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Norvēģijas raja

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Dzeloņainā raja

Raja clavata

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, OSPAR, HELCOM

Cirtainā raja

Raja undulata

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Pelaģiskā lapshaizivs

Alopias pelagicus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Lielacu lapshaizivs

Alopias superciliosus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Lapshaizivs

Alopias vulpinus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, HELCOM

Ērkšķu raja

Amblyraja radiata

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Dziļūdens kaķhaizivis

Apristurus spp.

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Zīdainā haizivs

Carcharhinus falciformis

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Galapagu haizivs

Carcharhinus galapagensis

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Okeāna baltspuru haizivs

Carcharhinus longimanus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Pelēkā haizivs

Carcharhinus plumbeus

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Smilšu tīģerhaizivs

Carcharias taurus

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Baltā haizivs

Carcharodon carcharias

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Brūnā īsraga haizivs

Centrophorus granulosus

Visi okeāni un jūras

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums, OSPAR

Īsraga haizivis

Centrophorus spp.

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Pelēkā īsraga haizivs

Centrophorus squamosus

Visi okeāni un jūras

RZPO, augsta prioritāte, OSPAR

Melnā kaķhaizivs

Centroscyllium fabricii

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Baltacu haizivs

Centroscymnus coelolepis

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām OSPAR

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

Centroscymnus crepidater

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Milzu haizivs

Cetorhinus maximus

Visi okeāni un jūras

RZPO, augsta prioritāte, OSPAR, HELCOM

Eiropas himera

Chimaera monstrosa

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Apmetņa haizivs

Chlamydoselachus anguineus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Melnā haizivs

Dalatias licha

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Parastā dzeloņraja

Dasyatis pastinaca

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums, HELCOM

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Parastā raja

Dipturus batis

Visi okeāni un jūras

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR, HELCOM

Baltā raja

*Rostroraja alba

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Lielā laternhaizivs

Etmopterus princeps

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Laternhaizivs

Etmopterus spinax

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām, HELCOM

Lielgalvas āmurzivs

Eusphyra blochii

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Bara haizivs

Galeorhinus galeus

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, HELCOM

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melastomus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Peles kaķhaizivs

Galeus murinus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Dzeloņainā tauriņraja

Gymnura altavela

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Smailpurna septiņžaunu haizivs

Heptranchias perlo

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums

Sešžaunu haizivs

Hexanchus griseus

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, HELCOM

Lielacu himera

Hydrolagus mirabilis

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Garspuru mako

Isurus paucus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, OSPAR, HELCOM

Smilšu raja

Leucoraja circularis

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Maltas raja

Leucoraja melitensis

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Rifu velnraja

Manta alfredi

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Divragainā velnraja

Manta birostris

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Garragu raja

Mobula eregoodootenkee

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Mazā velna raja

Mobula hypostoma

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Dzeloņastes raja

Mobula japanica

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Īsspuru velna raja

Mobula kuhlii

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Velnzivs

Mobula mobular

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Mūka velna raja

Mobula munkiana

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Mazā Gvinejas velna raja

Mobula rochebrunei

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Čīles velna raja

Mobula tarapacana

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Gludastes raja

Mobula thurstoni

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Mirdzošā gludhaizivs

Mustelus asterias

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums

Parastā gludhaizivs

Mustelus mustelus

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums

Melnplankumainā gludhaizivs

Mustelus punctulatus

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melanostomus

Baltijas jūra

HELCOM

Eiropas kaķhaizivs

Scyliorhinus canicula

Baltijas jūra

HELCOM

Ērkšķu raja

Amblyraja radiata

Baltijas jūra

HELCOM

Šagrēnādas raja

Leucoraja fullonica

Baltijas jūra

HELCOM

Marmora elektroraja

Torpedo marmorata

Baltijas jūra

HELCOM

Buru haizivs

Oxynotus paradoxus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, jutīga suga. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Sīkzobu zāģzivs

Pristis pectinata

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Parastā zāģzivs

Pristis pristis

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Krokodilhaizivs

Pseudocarcharias kamoharai

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Pelaģiskā dzeloņraja

Pteroplatytrygon violacea

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Apaļā raja

Raja fyllae

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Arktiskā raja

Raja hyperborea

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Norvēģijas raja

Raja nidarosiensus

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Plankumainā raja

Raja montagui

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR, HELCOM

Vaļhaizivs

Rhincodon typus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Melnzoda ģitārzivs

Rhinobatos cemiculus

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Parastā ģitārzivs

Rhinobatos rhinobatos

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Asdeguna himera

Rhinochimaera atlantica

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Baltā raja

Rostroraja alba

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Aszobe

Scymnodon ringens

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Citas haizivis

Selachimorpha (jeb Selachii), Batoidea (jānosaka pa sugām atkarībā no izkrāvumu, uzskaites vai nozvejas datiem)

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte, HELCOM

Grenlandes haizivs

Somniosus microcephalus

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte. Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām, HELCOM

Robainā āmurzivs

Sphyrna lewini

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Milzu āmurzivs

Sphyrna mokarran

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Gludā āmurzivs

Sphyrna zygaena

Visi okeāni

RZPO, augsta prioritāte

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas III pielikums, OSPAR HELCOM

Dzeloņainā eņģeļhaizivs

Squatina aculeata

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Zāģmuguras eņģeļhaizivs

Squatina oculata

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums

Parastā eņģeļhaizivs

Squatina squatina

Visi okeāni, Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO, augsta prioritāte, Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR, HELCOM

Jūras nēģis

Petromyzon marinus

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR, HELCOM

Upes nēģis

Lampetra fluviatilis

Baltijas jūra

HELCOM

Zīdītāji

Mammalia

Vaļveidīgie – visas sugas

Cetacea – visas sugas

Visi apgabali

Padomes Direktīva 92/43/EEK (25)

Mazais joslvalis

Balaenoptera acutorostrata

Vidusjūra

Iet. GFCM (26)/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Grenlandes valis

Balaena mysticetus

OSPAR I

OSPAR

Zilais valis

Balaenoptera musculus

Viss OSPAR

OSPAR

Ziemeļu gludvalis

Eubalaena glacialis

Viss OSPAR

OSPAR

Seivalis

Balaenoptera borealis

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Finvalis

Balaenoptera physalus

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Parastais delfīns

Delphinus delphis

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Ziemeļu gludvalis

Eubalaena glacialis

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Garspuras grinda

Globicephala melas

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Pelēkais delfīns

Grampus griseus

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Pundurkašalots

Kogia simus

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Kuprvalis

Megaptera novaeangliae

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Blenvila snīpjvalis

Mesoplodon densirostris

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Plēsoņdelfīns

Orcinus orca

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Cūkdelfīns

Phocoena phocoena

Vidusjūra, OSPAR II, III

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums, Direktīva 92/43/EEK, OSPAR

Kašalots

Physeter macrocephalus

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Mazais plēsoņdelfīns

Pseudorca crassidens

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Svītrainais delfīns

Stenella coeruleoalba

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Šaursnīpja delfīns

Steno bredanensis

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Afalīna

Tursiops truncatus

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Kivjē snīpjvalis

Ziphius cavirostris

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/2 un Barselonas konvencijas II pielikums

Vidusjūras mūkronis

Monachus monachus

Visi apgabali

Iet. GFCM/35/2011/5 un Barselonas konvencijas II pielikums, Direktīva 92/43/EEK

Saimā pogainais ronis

Phoca hispida saimensis

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK

Pelēkais ronis

Halichoerus grypus

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK

Plankumainais ronis

Phoca vitulina

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK

Baltijas pogainais ronis

Phoca hispida bottnica

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK

Putni

Aves

Dzeltenknābja vētrasputns

Calonectris borealis

Visi apgabali

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (27)

Jūras krauklis

Phalacrocorax carbo

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Ziemeļu sulla

Morus bassanus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Atlantijas tuklītis

Fratercula arctica

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Baleāru vētrasputns

Puffinus mauretanicus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielais ķīris

Larus ridibundus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melnā pīle

Melanitta nigra

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Cekulainais ūdenis

Phalacrocorax aristotelis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielais vētrasputns

Ardenna gravis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melnknābja vētrasputns

Puffinus puffinus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Ķilde

Fulmarus glacialis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Dzeltenknābja vētrasputns

Calonectris diomedea

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Tumšais vētrasputns

Ardenna grisea

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Vidusjūras vētrasputns

Puffinus yelkouan

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Oduēna kaija

Larus audouinii

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Islandes nira

Bucephala islandica

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Bulvera vētrasputns

Bulweria bulwerii

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Gaigala

Bucephala clangula

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Sudrabkaija

Larus argentatus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielā polārkaija

Larus hyperboreus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melnspārnu kaija

Larus marinus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielā klijkaija

Catharacta skua

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Ķerra

Aythya marila

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK, Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Brūnkaklis

Aythya ferina

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Reņģu kaija

Larus fuscus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Mazais alks

Alle alle

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Garastes klijkaija

Stercorarius longicaudus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielais alks

Alca torda

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Īsastes klijkaija

Stercorarius parasiticus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melnkakla gārgale

Gavia arctica

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Odubona vētrasputns

Puffinus lherminieri

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melnais alks

Cepphus grylle

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Amerikas melnā pīle

Melanitta americana

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melnkakla dūkuris

Podiceps nigricollis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Kaspijas kaija

Larus cachinnans

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielā pūkpīle

Somateria mollissima

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Tievknābja kaira

Uria aalge

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melngalvas gārgale

Gavia immer

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielā gaura

Mergus merganser

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Cekuldūkuris

Podiceps cristatus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Arlekīnpīle

Histrionicus histrionicus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Ragainais dūkuris

Podiceps auritus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Mazā polārkaija

Larus glaucoides

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Krāšņā pūkpīle

Somateria spectabilis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Kākaulis

Clangula hyemalis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melngalvas kaija

Larus melanocephalus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Kajaks

Larus canus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Garknābja gaura

Mergus serrator

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Pelēkvaigu dūkuris

Podiceps grisegena

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Brūnkakla gārgale

Gavia stellata

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Tievknābja kaija

Larus genei

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Stellera pūkpīle

Polysticta stelleri

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Vidējā klijkaija

Stercorarius pomarinus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Resnknābja kaira

Uria lomvia

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Tumšā pīle

Melanitta fusca

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Dzeltenknābja gārgale

Gavia adamsii

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Vidusjūras kaija

Larus michahellis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Madeiras vētrasputns

Pterodroma madeira

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Zivju kaija

Larus ichthyaetus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Trīspirkstu kaija

Rissa tridactyla

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Sārtais pelikāns

Pelecanus onocrotalus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Ziemeļu vētrasburātājs

Oceanodroma leucorhoa

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Platknābja pūslītis

Phalaropus fulicarius

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Šaurknābja pūslītis

Phalaropus lobatus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Vilsona vētrasburātājs

Oceanites oceanicus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Jūras zīriņš

Sterna paradisaea

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Madeiras vētrasburātājs

Hydrobates castro

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Melnais zīriņš

Chlidonias niger

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Lielais zīriņš

Hydroprogne caspia

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Kāpu zīriņš

Gelochelidon nilotica

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Upes zīriņš

Sterna hirundo

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Dezērtas vētrasputns

Pterodroma deserta

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Sniega kaija

Pagophila eburnea

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Mazais cekulzīriņš

Thalasseus bengalensis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Mazais ķīris

Hydrocoloeus minutus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Mazais zīriņš

Sternula albifrons

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Azoru vētrasburātājs

Hydrobates monteiroi

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Sārtais zīriņš

Sterna dougallii

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Sārtā kaija

Rhodostethia rosea

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Šķeltastes kaija

Xema sabini

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Cekulzīriņš

Thalasseus sandvicensis

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Eskimosu kaija

Larus thayeri

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Baltsejas vētrasburātājs

Pelagodroma marina

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Eiropas vētrasburātājs

Hydrobates pelagicus

Visi apgabali

Direktīva 2009/147/EK

Reņģu kaija

Larus fuscus fuscus

OSPAR I

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Sniega kaija

Pagophila eburnea

OSPAR I

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Stellera pūkpīle

Polysticta stelleri

OSPAR I

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Mazais vētrasputns

Puffinus assimilis baroli (auct. incert.)

OSPAR V

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Baleāru vētrasputns

Puffinus mauretanicus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Trīspirkstu kaija

Rissa tridactyla

OSPAR I, II

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Sārtais zīriņš

Sterna dougallii

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Ibērijas tievknābja kaira

Uria aalgee Ibērijas populācija (sinonīmi: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus)

OSPAR IV

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Resnknābja kaira

Uria lomvia

OSPAR I

OSPAR saraksts ar apdraudētajām un izzūdošajām sugām

Rāpuļi

Reptilia

Pelēkais jūras bruņurupucis

Lepidochelys kempii

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums

Kareta

Caretta caretta

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR

Ādainais bruņrupucis

Dermochelys coriacea

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums, OSPAR

Knābjainais jūrasbruņurupucis

Eretmochelys imbricata

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums

Zaļais jūrasbruņurupucis

Chelonia mydas

Visi apgabali

Direktīva 92/43/EEK, Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums

Āfrikas mīkstbruņurupucis

Trionyx triunguis

Vidusjūra

Iet. GFCM/35/2011/4 un Barselonas konvencijas II pielikums

Gliemji

Mollusca

Strīpainā cietgliemene

Chamelea gallina

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Ragjoslu svītrgliemene

Donacilla cornea

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Eledone ģints

Eledone spp.

Visi apgabali

Nacionālie pārvaldības plāni

Vidusjūras ēdamgliemene

Mytilus galloprovincialis

Visi apgabali Vidusjūrā

Nacionālie pārvaldības plāni

Vidusjūras ēdamgliemene

Mytilus galloprovincialis

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Bļodiņgliemeži

Patella spp.

Vidusjūra

Barselonas konvencijas II pielikums

Japānas rapana

Rapana venosa

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Raupjā sirsniņgliemene

Acanthocardia tuberculata

Visi apgabali

Nacionālie pārvaldības plāni

Jūras purpurgliemezis

Bolinus brandaris

Visi apgabali

Nacionālie pārvaldības plāni

Brūnā cietgliemene

Callista chione

Visi apgabali

Nacionālie pārvaldības plāni

Strupā ķīļgliemene

Donax trunculus

Visi apgabali

Nacionālie pārvaldības plāni

Islandes arktika

Arctica islandica

OSPAR II

OSPAR

Jūraszīle

Megabalanus azoricus

OSPAR V, visur, kur sastopama

OSPAR

Akmentiņu suņgliemezis

Nucella lapillus

OSPAR II, III, IV

OSPAR

Ēdamā austere

Ostrea edulis

OSPAR II

OSPAR

Raupjais bļodiņgliemezis

Patella ulyssiponensis aspera

Visa OSPAR teritorija, kur sastopams

OSPAR

Vēžveidīgie

Crustacea

Omārs

Homarus gammarus

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Dziļūdens sarkanais krabis

Chaceon (Geryon) affinis

Visi reģioni

Attiecas uz dziļūdens zvejniecībām

Brūnā garnele

Crangon crangon

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Baltijas akmeņgarnele

Palaemon adspersus

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Atlantijas akmeņgarnele

Palaemon elegans

Melnā jūra

Melnās jūras bioloģiskās daudzveidības un ainavas saglabāšanas protokola IV pielikums

Langustu dzimta

Palinuridae

Vidusjūra

Regula (EK) Nr. 1967/2006 (min. sagl. izmērs)

Zarndobumaiņi

Cnidaria

Sarkanais korallis

Corallium rubrum

Vidusjūra

Iet. GFCM/36/2012/1 un Iet. GFCM/35/2011/2

Attiecībā uz zvejai aizliegtajām sugām: izmanto tikai īpatņus, kas nozvejoti nedzīvi. Pēc mērījumu veikšanas tos izmet. Datus vāc katru gadu, un datu atjaunināšanu/apstrādi veic laikus, lai iekļautos krājuma novērtēšanas termiņos.

BIOLOĢISKIE DATI

1.E tabula
   (28)

Saldūdens anadromās un katadromās sugas

| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | Ārpusjūras apgabali, kuros atrodas krājums / krājuma kods |
| --- | --- | --- |
| Zutis | Anguilla anguilla | Zušu pārvaldības vienības, kas noteiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1100/2007 (29) |
| Lasis | Salmo salar | Visi dabiskās izplatības apgabali |
| Taimiņš | Salmo trutta | Visi iekšzemes ūdeņi, kuri ietek Baltijas jūrā |

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

Ārpusjūras apgabali, kuros atrodas krājums / krājuma kods

Zutis

Anguilla anguilla

Zušu pārvaldības vienības, kas noteiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1100/2007 (29)

Lasis

Salmo salar

Visi dabiskās izplatības apgabali

Taimiņš

Salmo trutta

Visi iekšzemes ūdeņi, kuri ietek Baltijas jūrā

2. tabula
   (30)

Zvejas darbība (zvejas veids) pa reģioniem

| 1. pakāpe | 2. pakāpe | 3. pakāpe | 4. pakāpe | 5. pakāpe | 6. pakāpe | LOA klase (m) (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbība | Zvejas rīku klase | Zvejas rīku grupa | Zvejas rīka tips | Mērķsugu kopa (a) | Linuma acs izmērs un citu selektīvu ierīču lietojums | < 10 | 10-< 12 | 12-< 18 | 18-< 24 | 24-< 40 | 40 &+ |
| Zvejas darbība | Dragas | Dragas | Laivas draga [DRB] | Anadromās sugas (ANA)
  Katadromās sugas (CAT)
  Galvkāji (CEP)
  Vēžveidīgie (CRU)
  Demersālās sugas (DEF)
  Dziļūdens sugas (DWS)
  Zivis (FIF)
  Saldūdens sugas (koda nav)
  Dažādi (MIS)
  Galvkāji un demersālās sugas jauktā veidā (MCF)
  Vēžveidīgie un demersālās sugas jauktā veidā (MCD)
  Dziļūdens sugas un demersālās sugas jauktā veidā (MDD)
  Pelaģiskās un demersālās sugas jauktā veidā (MPD)
  Gliemji (MOL)
  Lielās pelaģiskās zivis (LPF)
  Mazās pelaģiskās zivis (SPF)
  Lielās pelaģiskās zivis (LPF) un
  mazās pelaģiskās zivis (SPF) | (b) | | | | | | |
| Mehāniskā draga/sūcējdraga [HMD] | (b) | | | | | | |
| Traļi | Grunts traļi | Grunts tralis ar traļu durvīm [OTB] | (b) | | | | | | |
| Vairākrīku tralis ar traļu durvīm [OTB] | (b) | | | | | | |
| Pāru grunts tralis [OTB] | (b) | | | | | | |
| Rāmja tralis [TBB] | (b) | | | | | | |
| Pelaģiskie traļi | Pelaģiskais tralis ar traļu durvīm [OTM] | (b) | | | | | | |
| Pāru pelaģiskais tralis [PTM] | (b) | | | | | | |
| Āķi un āķu rindas | Makšķerkāta āķu rindas | Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas [LHP] [LHM] | (b) | | | | | | |
| Velcējamas āķu rindas [LTL] | (b) | | | | | | |
| Āķu jedas | Dreifējošas āķu jedas [LLD] | (b) | | | | | | |
| Nostiprinātas āķu jedas [LLS] | (b) | | | | | | |
| Zivju krātiņveida lamatas | Zivju krātiņveida lamatas | Zivju ķeramie grozi un krātiņveida lamatas [FPO] | (b) | | | | | | |
| Kūri [FYK] | (b) | | | | | | |
| Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi [FPN] | (b) | | | | | | |
| Nostiprināti aizsprosti un tači (kods vēl jānosaka) | (b) | | | | | | |
| Tīkli | Tīkli | Vairāksienu tīkls [GTR] | (b) | | | | | | |
| Nostiprināts žaunu tīkls [GNS] | (b) | | | | | | |
| Dreifējošs tīkls [GND] | (b) | | | | | | |
| Zvejas vadi | Apņemošie vadi | Riņķvads [PS] | (b) | | | | | | |
| Lampara tipa vads [LA] | (b) | | | | | | |
| Zvejas vadi (c) | Skotu vads [SSC] | (b) | | | | | | |
| Dāņu vads [SDN] | (b) | | | | | | |
| Pāru vads [SPR] | (b) | | | | | | |
| No krasta un kuģa velkamais vads [SB] [SV] | (b) | | | | | | |
| Citi zvejas rīki | Citi zvejas rīki | Stikla zušu zveja (koda nav) | Stikla zuši | (b) | | | | | | |
| Dažādi (norādīt) | Dažādi (norādīt) | | | (b) | | | | | | |
| Cita darbība, kas nav zveja | Cita darbība, kas nav zveja | | | | | | | |
| Neaktīvi kuģi | Neaktīvi kuģi | | | | | | | |
| Parindes:






  (a) | Atbilstoši attiecīgajās regulās noteiktajiem kodiem. |

1. pakāpe

2. pakāpe

3. pakāpe

4. pakāpe

5. pakāpe

6. pakāpe

LOA klase (m) (d)

Darbība

Zvejas rīku klase

Zvejas rīku grupa

Zvejas rīka tips

Mērķsugu kopa (a)

Linuma acs izmērs un citu selektīvu ierīču lietojums

< 10

10-< 12

12-< 18

18-< 24

24-< 40

40 &+

Zvejas darbība

Dragas

Dragas

Laivas draga [DRB]

Anadromās sugas (ANA)

Katadromās sugas (CAT)

Galvkāji (CEP)

Vēžveidīgie (CRU)

Demersālās sugas (DEF)

Dziļūdens sugas (DWS)

Zivis (FIF)

Saldūdens sugas (koda nav)

Dažādi (MIS)

Galvkāji un demersālās sugas jauktā veidā (MCF)

Vēžveidīgie un demersālās sugas jauktā veidā (MCD)

Dziļūdens sugas un demersālās sugas jauktā veidā (MDD)

Pelaģiskās un demersālās sugas jauktā veidā (MPD)

Gliemji (MOL)

Lielās pelaģiskās zivis (LPF)

Mazās pelaģiskās zivis (SPF)

Lielās pelaģiskās zivis (LPF) un

mazās pelaģiskās zivis (SPF)

(b)

Mehāniskā draga/sūcējdraga [HMD]

(b)

Traļi

Grunts traļi

Grunts tralis ar traļu durvīm [OTB]

(b)

Vairākrīku tralis ar traļu durvīm [OTB]

(b)

Pāru grunts tralis [OTB]

(b)

Rāmja tralis [TBB]

(b)

Pelaģiskie traļi

Pelaģiskais tralis ar traļu durvīm [OTM]

(b)

Pāru pelaģiskais tralis [PTM]

(b)

Āķi un āķu rindas

Makšķerkāta āķu rindas

Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas [LHP] [LHM]

(b)

Velcējamas āķu rindas [LTL]

(b)

Āķu jedas

Dreifējošas āķu jedas [LLD]

(b)

Nostiprinātas āķu jedas [LLS]

(b)

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju ķeramie grozi un krātiņveida lamatas [FPO]

(b)

Kūri [FYK]

(b)

Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi [FPN]

(b)

Nostiprināti aizsprosti un tači (kods vēl jānosaka)

(b)

Tīkli

Tīkli

Vairāksienu tīkls [GTR]

(b)

Nostiprināts žaunu tīkls [GNS]

(b)

Dreifējošs tīkls [GND]

(b)

Zvejas vadi

Apņemošie vadi

Riņķvads [PS]

(b)

Lampara tipa vads [LA]

(b)

Zvejas vadi (c)

Skotu vads [SSC]

(b)

Dāņu vads [SDN]

(b)

Pāru vads [SPR]

(b)

No krasta un kuģa velkamais vads [SB] [SV]

(b)

Citi zvejas rīki

Citi zvejas rīki

Stikla zušu zveja (koda nav)

Stikla zuši

(b)

Dažādi (norādīt)

Dažādi (norādīt)

(b)

Cita darbība, kas nav zveja

Cita darbība, kas nav zveja

Neaktīvi kuģi

Neaktīvi kuģi

Parindes:

(a)

Atbilstoši attiecīgajās regulās noteiktajiem kodiem.

| (b) | Atbilstoši attiecīgajās regulās noteiktajiem kodiem. |
| --- | --- |

(b)

Atbilstoši attiecīgajās regulās noteiktajiem kodiem.

| (c) | Ar zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI)/zivju baros. |
| --- | --- |

(c)

Ar zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI)/zivju baros.

| (d) | Vidusjūrā < 6 m un 6–12 m. |
| --- | --- |

(d)

Vidusjūrā < 6 m un 6–12 m.

3. tabula
   (31)

Sugas, kuru dati jāvāc atpūtas zvejā

| | Apgabals | Suga |
| --- | --- | --- |
| 1. | Baltijas jūra (ICES 22.–32. apakšrajons) | Lasis, zutis un taimiņš (arī saldūdenī), un menca |
| 2. | Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals) | Lasis un zutis (arī saldūdenī). Jūrasasaris, menca, pollaks un plātņžaunzivis |
| 3. | Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals) | Lasis un zutis (arī saldūdenī). Menca, pollaks un plātņžaunzivis |
| 4. | Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali) | Lasis un zutis (arī saldūdenī). Jūrasasaris, menca, pollaks, plātņžaunzivis un ICCAT tālu migrējošās sugas |
| 5. | Vidusjūra | Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis un ICCAT tālu migrējošās sugas |
| 6. | Melnā jūra | Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis un ICCAT tālu migrējošās sugas |

Apgabals

Suga

1.

Baltijas jūra (ICES 22.–32. apakšrajons)

Lasis, zutis un taimiņš (arī saldūdenī), un menca

2.

Ziemeļjūra (ICES IIIa, IV un VIId apgabals)

Lasis un zutis (arī saldūdenī). Jūrasasaris, menca, pollaks un plātņžaunzivis

3.

Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals)

Lasis un zutis (arī saldūdenī). Menca, pollaks un plātņžaunzivis

4.

Atlantijas okeāna ziemeļu daļa (ICES V–XIV apgabals un NAFO apgabali)

Lasis un zutis (arī saldūdenī). Jūrasasaris, menca, pollaks, plātņžaunzivis un ICCAT tālu migrējošās sugas

5.

Vidusjūra

Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis un ICCAT tālu migrējošās sugas

6.

Melnā jūra

Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis un ICCAT tālu migrējošās sugas

4. tabula
   (1)

Zvejas darbību mainīgie lielumi

| | Mainīgie lielumi (2) | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Kapacitāte |
| | Kuģu skaits | Skaits |
| | GT, kW, kuģa vecums | Skaits |
| Zvejas piepūle |
| | Jūrā pavadītās dienas | Dienas |
| | Zvejā pavadītās stundas (fakultatīvi) | Stundas |
| | Zvejas dienas | Dienas |
| | kW × zvejas dienas | Skaits |
| | GT × zvejas dienas | Skaits |
| | Zvejas reisu skaits | Skaits |
| | Zvejas operāciju skaits | Skaits |
| | Tīklu skaits/garums (*1) | Skaits/metri |
| | Āķu skaits, āķu rindu/jedu skaits (*1) | Skaits |
| | Zivju ķeramo grozu, krātiņveida lamatu skaits (*1) | Skaits |
| Izkrāvumi |
| | Izkrāvumu kopējā vērtība un vērtība pa komerciāli izmantojamām sugām | EUR |
| | Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa sugām | Tonnas |
| | Cenas pa komerciāli izmantojamām sugām | EUR/kg |

Mainīgie lielumi (2)

Vienība

Kapacitāte

Kuģu skaits

Skaits

GT, kW, kuģa vecums

Skaits

Zvejas piepūle

Jūrā pavadītās dienas

Dienas

Zvejā pavadītās stundas (fakultatīvi)

Stundas

Zvejas dienas

Dienas

kW × zvejas dienas

Skaits

GT × zvejas dienas

Skaits

Zvejas reisu skaits

Skaits

Zvejas operāciju skaits

Skaits

Tīklu skaits/garums (*1)

Skaits/metri

Āķu skaits, āķu rindu/jedu skaits (*1)

Skaits

Zivju ķeramo grozu, krātiņveida lamatu skaits (*1)

Skaits

Izkrāvumi

Izkrāvumu kopējā vērtība un vērtība pa komerciāli izmantojamām sugām

EUR

Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa sugām

Tonnas

Cenas pa komerciāli izmantojamām sugām

EUR/kg

FLOTES EKONOMISKIE DATI

5.A tabula
   (32)

Flotes ekonomiskie mainīgie lielumi

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Ienākumi | Izkrāvumu bruto vērtība | EUR |
| Ienākumi no kvotu vai citu zvejas tiesību iznomāšanas | EUR |
| Citi ienākumi | EUR |
| Darbaspēka izmaksas | Personāla izmaksas | EUR |
| Nealgotā darbaspēka vērtība | EUR |
| Energoizmaksas | Energoizmaksas | EUR |
| Remonta un apkopes izmaksas | Remonta un apkopes izmaksas | EUR |
| Citas darbības izmaksas | Mainīgās izmaksas | EUR |
| Nemainīgās izmaksas | EUR |
| Maksājumi par kvotu vai citu zvejas tiesību nomu | EUR |
| Subsīdijas | Darbības subsīdijas | EUR |
| Investīciju subsīdijas | EUR |
| Kapitāla izmaksas | Pamatkapitāla patēriņš | EUR |
| Kapitāla vērtība | Fiziskā kapitāla vērtība | EUR |
| Kvotu vai citu zvejas tiesību vērtība | EUR |
| Investīcijas | Neto investīcijas materiālajos aktīvos | EUR |
| Finansiālais stāvoklis | Ilgtermiņa/īstermiņa parādi | EUR |
| Aktīvi kopā | EUR |
| Nodarbinātība | Algotie apkalpes locekļi | Skaits |
| Nealgotais darbaspēks | Skaits |
| Gadā nostrādāto stundu kopskaits | Skaits |
| Flote | Kuģu skaits | Skaits |
| Kuģu LOA (vidējais) | Metri |
| Kuģu kopējā tilpība | GT |
| Kuģu kopējā jauda | kW |
| Kuģu vidējais vecums | Gadi |
| Zvejas piepūle | Jūrā pavadītās dienas | Dienas |
| Degvielas patēriņš | Litri |
| Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits | Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits | Skaits |
| Produkcijas vērtība pa sugām | Izkrāvumu vērtība pa sugām | EUR |
| Vidējā cena pa sugām | EUR/kg |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Vienība

Ienākumi

Izkrāvumu bruto vērtība

EUR

Ienākumi no kvotu vai citu zvejas tiesību iznomāšanas

EUR

Citi ienākumi

EUR

Darbaspēka izmaksas

Personāla izmaksas

EUR

Nealgotā darbaspēka vērtība

EUR

Energoizmaksas

Energoizmaksas

EUR

Remonta un apkopes izmaksas

Remonta un apkopes izmaksas

EUR

Citas darbības izmaksas

Mainīgās izmaksas

EUR

Nemainīgās izmaksas

EUR

Maksājumi par kvotu vai citu zvejas tiesību nomu

EUR

Subsīdijas

Darbības subsīdijas

EUR

Investīciju subsīdijas

EUR

Kapitāla izmaksas

Pamatkapitāla patēriņš

EUR

Kapitāla vērtība

Fiziskā kapitāla vērtība

EUR

Kvotu vai citu zvejas tiesību vērtība

EUR

Investīcijas

Neto investīcijas materiālajos aktīvos

EUR

Finansiālais stāvoklis

Ilgtermiņa/īstermiņa parādi

EUR

Aktīvi kopā

EUR

Nodarbinātība

Algotie apkalpes locekļi

Skaits

Nealgotais darbaspēks

Skaits

Gadā nostrādāto stundu kopskaits

Skaits

Flote

Kuģu skaits

Skaits

Kuģu LOA (vidējais)

Metri

Kuģu kopējā tilpība

GT

Kuģu kopējā jauda

kW

Kuģu vidējais vecums

Gadi

Zvejas piepūle

Jūrā pavadītās dienas

Dienas

Degvielas patēriņš

Litri

Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits

Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits

Skaits

Produkcijas vērtība pa sugām

Izkrāvumu vērtība pa sugām

EUR

Vidējā cena pa sugām

EUR/kg

FLOTES EKONOMISKIE DATI

5.B tabula
   (33)

Flotes segmenti

| | Garuma klase (LOA) (34) |
| --- | --- |
| Aktīvie kuģi | 0–< 10 m
  0–< 6 m | 10–< 12 m
  6–< 12 m | 12–< 18 m | 18–< 24 m | 24–< 40 m | 40 m un vairāk |
| Izmanto aktīvos zvejas rīkus | Kuģi, kas zvejo ar rāmja trali | | | | | | |
| Demersālie traleri un/vai demersālie seineri | | | | | | |
| Pelaģiskie traleri | | | | | | |
| Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu | | | | | | |
| Bagarkuģi | | | | | | |
| Kuģi, kas izmanto citus aktīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Izmanto pasīvos zvejas rīkus | Kuģi, kas zvejā izmanto āķus | (35) | (35) | | | | |
| Kuģi, kas zvejo ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem | | | | |
| Kuģi, kas zvejā izmanto zivju ķeramos grozus un/vai krātiņveida lamatas | | | | |
| Kuģi, kas izmanto citus pasīvos zvejas rīkus | | | | |
| Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus | | | | |
| Izmanto daudzfunkcionālus zvejas rīkus | Kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | | | | | | |

Garuma klase (LOA) (34)

Aktīvie kuģi

0–< 10 m

0–< 6 m

10–< 12 m

6–< 12 m

12–< 18 m

18–< 24 m

24–< 40 m

40 m un vairāk

Izmanto aktīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas zvejo ar rāmja trali

Demersālie traleri un/vai demersālie seineri

Pelaģiskie traleri

Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu

Bagarkuģi

Kuģi, kas izmanto citus aktīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus

Izmanto pasīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas zvejā izmanto āķus

(35)

(35)

Kuģi, kas zvejo ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem

Kuģi, kas zvejā izmanto zivju ķeramos grozus un/vai krātiņveida lamatas

Kuģi, kas izmanto citus pasīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus

Izmanto daudzfunkcionālus zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus

Neaktīvie kuģi

FLOTES EKONOMISKIE DATI

5.C tabula
   (36)

Ģeogrāfiskais iedalījums pa reģioniem

| Apakšreģions / zvejas vieta | Reģions | Virsreģions |
| --- | --- | --- |
| I | II | III |
| 3. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (NAFO rajons) | NAFO (FAO 21. apgabals) | Baltijas jūra, Ziemeļjūra, Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa, NAFO, paplašinātie ziemeļrietumu ūdeņi (ICES V, VI un VII apgabals) un dienvidrietumu ūdeņi |
| 4. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ICES apakšrajons) | Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals) |
| 3. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ICES rajons) | Ziemeļjūra (ICES IIIa un IV apgabals),
  Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals) |
| Ziemeļrietumu ūdeņi (ICES Vb apgabals (tikai Savienības ūdeņi), VI un VII apgabals) |
| Ziemeļrietumu ūdeņi, kas nav Savienības ūdeņi (ICES Va un Vb apgabals (tikai ūdeņi, kas nav Savienības ūdeņi)) |
| 3. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ICES/CECAF rajons) | Dienvidrietumu ūdeņi (ICES VIII, IX un X apgabals (ūdeņi ap Azoru salām),

  CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. apgabals (ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām) |
| 4. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ĢAA) | Vidusjūra (Vidusjūras ūdeņi uz austrumiem no 5°36′ rietumu garuma meridiāna),
  Melnā jūra (GFCM ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstoši definīcijai Rezolūcijā FCM/33/2009/2) | Vidusjūra un Melnā jūra |
| RZPO paraugošanas apakšapgabali (izņemot GFCM) | Citi reģioni, kuros darbojas Savienības kuģi un kurus pārvalda RZPO, kurās Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja (piemēram, ICCAT, IOTC, CECAF) | Citi reģioni |

Apakšreģions / zvejas vieta

Reģions

Virsreģions

I

II

III

3. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (NAFO rajons)

NAFO (FAO 21. apgabals)

Baltijas jūra, Ziemeļjūra, Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa, NAFO, paplašinātie ziemeļrietumu ūdeņi (ICES V, VI un VII apgabals) un dienvidrietumu ūdeņi

4. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ICES apakšrajons)

Baltijas jūra (ICES IIIb–d apgabals)

3. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ICES rajons)

Ziemeļjūra (ICES IIIa un IV apgabals),

Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļa (ICES I un II apgabals)

Ziemeļrietumu ūdeņi (ICES Vb apgabals (tikai Savienības ūdeņi), VI un VII apgabals)

Ziemeļrietumu ūdeņi, kas nav Savienības ūdeņi (ICES Va un Vb apgabals (tikai ūdeņi, kas nav Savienības ūdeņi))

3. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ICES/CECAF rajons)

Dienvidrietumu ūdeņi (ICES VIII, IX un X apgabals (ūdeņi ap Azoru salām),

CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. apgabals (ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām)

4. līmeņa telpisko vienību kopums, kas noteikts 3. tabulā (ĢAA)

Vidusjūra (Vidusjūras ūdeņi uz austrumiem no 5°36′ rietumu garuma meridiāna),

Melnā jūra (GFCM ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstoši definīcijai Rezolūcijā FCM/33/2009/2)

Vidusjūra un Melnā jūra

RZPO paraugošanas apakšapgabali (izņemot GFCM)

Citi reģioni, kuros darbojas Savienības kuģi un kurus pārvalda RZPO, kurās Eiropas Savienība ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja (piemēram, ICCAT, IOTC, CECAF)

Citi reģioni

6. tabula
   (37)

Zvejniecības un akvakultūras sektora sociālie mainīgie lielumi

| Mainīgais lielums | Vienība |
| --- | --- |
| Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma | Skaits |
| Pilnslodzes ekvivalentu (FTE) sadalījums pēc dzimuma | Skaits |
| Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc vecuma | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc izglītības līmeņa | Skaits atkarībā no izglītības līmeņa |
| Nodarbināto sadalījums pēc valstspiederības | Skaits no ES, EEZ un no valstīm, kas nav ES/EEZ |
| Nodarbināto sadalījums pēc nodarbinātības statusa | Skaits |
| Nacionālais FTE | Skaits |

Mainīgais lielums

Vienība

Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma

Skaits

Pilnslodzes ekvivalentu (FTE) sadalījums pēc dzimuma

Skaits

Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc vecuma

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc izglītības līmeņa

Skaits atkarībā no izglītības līmeņa

Nodarbināto sadalījums pēc valstspiederības

Skaits no ES, EEZ un no valstīm, kas nav ES/EEZ

Nodarbināto sadalījums pēc nodarbinātības statusa

Skaits

Nacionālais FTE

Skaits

7. tabula
   (38)

Akvakultūras sektora ekonomiskie mainīgie lielumi

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Ienākumi
   (*2) | Bruto pārdotā produkcija (pa sugām) | EUR |
| Citi ienākumi | EUR |
| Personāla izmaksas | Personāla izmaksas | EUR |
| Nealgotā darbaspēka vērtība | EUR |
| Energoizmaksas | Energoizmaksas | EUR |
| Izejvielu izmaksas | Akvakultūras dzīvnieku izmaksas | EUR |
| Barības izmaksas | EUR |
| Remonts un apkope | Remonts un apkope | EUR |
| Citas darbības izmaksas | Citas darbības izmaksas | EUR |
| Subsīdijas | Darbības subsīdijas | EUR |
| Investīciju subsīdijas | EUR |
| Kapitāla izmaksas | Pamatkapitāla patēriņš | EUR |
| Kapitāla vērtība | Aktīvu kopējā vērtība | EUR |
| Finansiālie rezultāti | Finansiālie ienākumi | EUR |
| | Finansiālie izdevumi | EUR |
| Investīcijas | Neto investīcijas | EUR |
| Parāds | Parāds | EUR |
| Izejvielu svars | Izmantotie akvakultūras dzīvnieki | kg |
| Izmantotā zivju barība | kg |
| Pārdotās produkcijas svars | Pārdotās produkcijas svars pa sugām | kg |
| Nodarbinātība | Algotie darbinieki | Skaits/FTE |
| Nealgotais darbaspēks | Skaits/FTE |
| Algoto darbinieku un nealgotā darbaspēka nostrādāto stundu skaits | Stundas |
| Uzņēmumu skaits | Uzņēmumu skaits (pa kategorijām atkarībā no nodarbināto personu skaita) | Skaits |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Vienība

Ienākumi
   (*2)

Bruto pārdotā produkcija (pa sugām)

EUR

Citi ienākumi

EUR

Personāla izmaksas

Personāla izmaksas

EUR

Nealgotā darbaspēka vērtība

EUR

Energoizmaksas

Energoizmaksas

EUR

Izejvielu izmaksas

Akvakultūras dzīvnieku izmaksas

EUR

Barības izmaksas

EUR

Remonts un apkope

Remonts un apkope

EUR

Citas darbības izmaksas

Citas darbības izmaksas

EUR

Subsīdijas

Darbības subsīdijas

EUR

Investīciju subsīdijas

EUR

Kapitāla izmaksas

Pamatkapitāla patēriņš

EUR

Kapitāla vērtība

Aktīvu kopējā vērtība

EUR

Finansiālie rezultāti

Finansiālie ienākumi

EUR

Finansiālie izdevumi

EUR

Investīcijas

Neto investīcijas

EUR

Parāds

Parāds

EUR

Izejvielu svars

Izmantotie akvakultūras dzīvnieki

kg

Izmantotā zivju barība

kg

Pārdotās produkcijas svars

Pārdotās produkcijas svars pa sugām

kg

Nodarbinātība

Algotie darbinieki

Skaits/FTE

Nealgotais darbaspēks

Skaits/FTE

Algoto darbinieku un nealgotā darbaspēka nostrādāto stundu skaits

Stundas

Uzņēmumu skaits

Uzņēmumu skaits (pa kategorijām atkarībā no nodarbināto personu skaita)

Skaits

8. tabula
   (39)

Akvakultūras sektora vidiskie mainīgie lielumi

| Mainīgais lielums | Specifikācija | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Ievadītās zāles vai citi medikamenti (40) | Pa veidiem | Grami |
| Mirstība (41) | | Procenti |

Mainīgais lielums

Specifikācija

Vienība

Ievadītās zāles vai citi medikamenti (40)

Pa veidiem

Grami

Mirstība (41)

Procenti

9. tabula
   (42)

Segmentācija, kas jāpiemēro akvakultūras datu vākšanā
   (43)

| | Zivju audzēšanas metodes (44) | Polikultūra | Inkubatori un mazuļu audzētavas (45) | Gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanas metodes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dīķi | Tvertnes un kanāli | Iežogojumi un norobežojumi (46) | Recirkulācijas sistēmas (47) | Citas metodes | Sprosti (48) | Visas metodes | Uz paaugstinājuma | Uz grunts (49) | Cita |
| Plosti | Virvju jedas |
| Lasis | | | | | | | | | | | |
| Forele | | | | | | | | | | | |
| Jūrasasaris un jūraskarūsa | | | | | | | | | | | |
| Karpa | | | | | | | | | | | |
| Tunzivs | | | | | | | | | | | |
| Zutis | | | | | | | | | | | |
| Store (ikri lietošanai pārtikā) | | | | | | | | | | | |
| Citas saldūdens zivis | | | | | | | | | | | |
| Citas jūras zivis | | | | | | | | | | | |
| Ēdamglieme | | | | | | | | | | | |
| Austere | | | | | | | | | | | |
| Cietgliemenes | | | | | | | | | | | |
| Vēžveidīgie | | | | | | | | | | | |
| Citi gliemji | | | | | | | | | | | |
| Dažādas sugas | | | | | | | | | | | |
| Jūraszāles | | | | | | | | | | | |
| Citi ūdens organismi | | | | | | | | | | | |

Zivju audzēšanas metodes (44)

Polikultūra

Inkubatori un mazuļu audzētavas (45)

Gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanas metodes

Dīķi

Tvertnes un kanāli

Iežogojumi un norobežojumi (46)

Recirkulācijas sistēmas (47)

Citas metodes

Sprosti (48)

Visas metodes

Uz paaugstinājuma

Uz grunts (49)

Cita

Plosti

Virvju jedas

Lasis

Forele

Jūrasasaris un jūraskarūsa

Karpa

Tunzivs

Zutis

Store (ikri lietošanai pārtikā)

Citas saldūdens zivis

Citas jūras zivis

Ēdamglieme

Austere

Cietgliemenes

Vēžveidīgie

Citi gliemji

Dažādas sugas

Jūraszāles

Citi ūdens organismi

10. tabula
   (50)

Apstrādes sektora ekonomiskie un sociālie mainīgie lielumi, kuru vākšana ir brīvprātīga

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Vienība |
| --- | --- | --- |
| EKONOMISKIE MAINĪGIE LIELUMI |
| Ienākumi | Apgrozījums | EUR |
| Citi ienākumi | EUR |
| Personāla izmaksas | Personāla izmaksas | EUR |
| Nealgotā darbaspēka vērtība | EUR |
| Samaksa darbiniekiem, kas nolīgti ar ārēju aģentūru starpniecību (fakultatīvi) | EUR |
| Energoizmaksas | Energoizmaksas | EUR |
| Izejvielu izmaksas | Zivju un citu ražošanas izejvielu iegādes izmaksas | EUR |
| Citas darbības izmaksas | Citas darbības izmaksas | EUR |
| Subsīdijas | Darbības subsīdijas | EUR |
| Investīciju subsīdijas | EUR |
| Kapitāla izmaksas | Pamatkapitāla patēriņš | EUR |
| Kapitāla vērtība | Aktīvu kopējā vērtība | EUR |
| Finansiālie rezultāti | Finansiālie ienākumi | EUR |
| Finansiālie izdevumi | EUR |
| Investīcijas | Neto investīcijas | EUR |
| Parāds | Parāds | EUR |
| Nodarbinātība | Algoto darbinieku skaits | Skaits |
| Nacionālais FTE | Skaits |
| Nealgotais darbaspēks | Skaits |
| Algoto darbinieku un nealgotā darbaspēka nostrādāto stundu skaits | Skaits |
| Uzņēmumu skaits | Uzņēmumu skaits (1) | Skaits |
| Izejvielu svars (FAKULTATĪVI) | Izejvielu svars pa sugām un pēc izcelsmes (FAKULTATĪVI) | kg |
| SOCIĀLIE MAINĪGIE LIELUMI |
| Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc vecuma | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc izglītības līmeņa | Skaits atkarībā no izglītības līmeņa |
| Nodarbināto sadalījums pēc valstspiederības | Skaits atkarībā no pasaules valsts |
| Nacionālais FTE | Skaits |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Vienība

EKONOMISKIE MAINĪGIE LIELUMI

Ienākumi

Apgrozījums

EUR

Citi ienākumi

EUR

Personāla izmaksas

Personāla izmaksas

EUR

Nealgotā darbaspēka vērtība

EUR

Samaksa darbiniekiem, kas nolīgti ar ārēju aģentūru starpniecību (fakultatīvi)

EUR

Energoizmaksas

Energoizmaksas

EUR

Izejvielu izmaksas

Zivju un citu ražošanas izejvielu iegādes izmaksas

EUR

Citas darbības izmaksas

Citas darbības izmaksas

EUR

Subsīdijas

Darbības subsīdijas

EUR

Investīciju subsīdijas

EUR

Kapitāla izmaksas

Pamatkapitāla patēriņš

EUR

Kapitāla vērtība

Aktīvu kopējā vērtība

EUR

Finansiālie rezultāti

Finansiālie ienākumi

EUR

Finansiālie izdevumi

EUR

Investīcijas

Neto investīcijas

EUR

Parāds

Parāds

EUR

Nodarbinātība

Algoto darbinieku skaits

Skaits

Nacionālais FTE

Skaits

Nealgotais darbaspēks

Skaits

Algoto darbinieku un nealgotā darbaspēka nostrādāto stundu skaits

Skaits

Uzņēmumu skaits

Uzņēmumu skaits (1)

Skaits

Izejvielu svars (FAKULTATĪVI)

Izejvielu svars pa sugām un pēc izcelsmes (FAKULTATĪVI)

kg

SOCIĀLIE MAINĪGIE LIELUMI

Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc vecuma

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc izglītības līmeņa

Skaits atkarībā no izglītības līmeņa

Nodarbināto sadalījums pēc valstspiederības

Skaits atkarībā no pasaules valsts

Nacionālais FTE

Skaits

---

(1)  Šī nodaļa aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 I nodaļu.

(2)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

(3)  Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

(4)  Norādīti Regulas (ES) Nr. 404/2011 XI pielikumā.

(5)  Šī nodaļa aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 II nodaļu.

(6)  Šī nodaļa aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 III nodaļu.

(7)  Datus par apstrādes rūpniecību var vākt brīvprātīgā kārtā, un tādā gadījumā var izmantot 11. tabulā norādīto segmentāciju un mainīgos lielumus.

(8)  Sk. 2. tabulu.

(9)  Ietverot īpašas RZPO prasības, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347 30.12.2011., 44. lpp.), noteiktās.

(10)  Komisijas 2003. gada 30. decembra Regula (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru (OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

(12)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 1.A tabulu.

(13)  Starptautiskā Jūras pētniecības padome.

(14)  Starptautiskā Baltijas jūras zvejniecības komisija.

(15)  ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija.

(16)  Jāziņo pa sugām.

(17)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 1.B tabulu.

(18)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 1.D tabulu.

(19)  Barselonas Konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību.

(20)  
  OSPAR – Konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā.

(21)  
  HELCOM – Konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību.

(22)  Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos.

(23)  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

(24)  Padomes 1997. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 894/97, ar kuru paredz dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai (OV L 132, 23.5.1997., 1. lpp.).

(25)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(26)  Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija.

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(28)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 1.E tabulu.

(29)  Padomes 2007. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 1100/2007, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).

(30)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 2. tabulu.

(31)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 3. tabulu.

(*1)  Par to, vai šos mainīgos lielumus vāc par kuģiem, kas īsāki par 10 metriem, jāvienojas jūras reģiona līmenī.

(1)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 4. tabulu.

(2)  Visi mainīgie lielumi jāziņo agregācijas pakāpē (zvejas veidi un flotes segmenti), kas norādīta 3. tabulā un 5.B tabulā, un pa apakšreģioniem / zvejas vietām, kas norādīti 5.C tabulā.

(32)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 5.A tabulu.

(33)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 5.B tabulu.

(34)  Kuģiem, kas īsāki par 12 metriem, Vidusjūrā un Melnajā jūrā piemēro garuma klases 0–< 6 m, 6–< 12 m. Visos pārējos reģionos tiem piemēro garuma klases 0–< 10, 10–< 12 m.

(35)  Datus par kuģiem, kas īsāki par 12 metriem un izmanto pasīvos zvejas rīkus, Vidusjūrā un Melnajā jūrā var dezagregēt atbilstoši zvejas rīka tipam. Flotes segmenta definīcijā iekļauj arī norādi uz virsreģionu un, ja iespējams, ģeogrāfisku norādi, kas ļauj identificēt kuģus, kuri zvejo tālākajos reģionos un tikai ārpus ES ūdeņiem.

(36)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 5.C tabulu.

(37)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 6. tabulu.

(38)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 7. tabulu.

(*2)  Ietver tiešos maksājumus, t. i., kompensāciju par darbības izbeigšanu, degvielas nodokļa atmaksājumus vai tamlīdzīgus fiksētas summas kompensācijas maksājumus; neietver sociālo pabalstu maksājumus un netiešās subsīdijas, piemēram, nodokļu samazinājumus tādiem resursiem kā degviela, vai investīciju subsīdijas.

(39)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 8. tabulu.

(40)  Ekstrapolē no datiem, kas reģistrēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.) I pielikuma 8. punkta b) apakšpunktu.

(41)  Ekstrapolē no datiem, kas reģistrēti saskaņā ar Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīvas 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.) 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kā procentus no valstī saražotās produkcijas.

(42)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 9. tabulu.

(43)  Audzēšanas metožu definīcijas skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96 (OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.).

(44)  Uzņēmumus iedala atkarībā no galvenās tajos izmantotās audzēšanas metodes.

(45)  Inkubatori un zivju mazuļu audzētavas ir vietas mākslīgai ūdensdzīvnieku pavairošanai, inkubēšanai un audzēšanai to dzīves sākumstadijā. Statistikas nolūkos ar inkubatoriem saprot tikai vietas apaugļotu ikru ražošanai. Uzskata, ka ūdensdzīvniekus turpmākajās agrīnajās dzīves stadijās ražo zivju mazuļu audzētavās. Ja inkubatori un zivju mazuļu audzētavas ir cieši saistītas, statistika attiecas tikai uz pēdējo saražoto mazuļu stadiju (COM(2006) 864, 2007. gada 19. jūlijs).

(46)  Iežogojumi un norobežojumi ir ūdens teritorijas, kas norobežotas ar linuma, tīkla un citām barjerām, kas nodrošina brīvu ūdens apmaiņu, un atšķiras ar to, ka nožogojums stiepjas no gultnes substrāta līdz ūdens virsmai; iežogojumi un norobežojumi parasti aptver salīdzinoši lielas ūdens masas (COM(2006) 864, 2007. gada 19. jūlijs).

(47)  Recirkulācijas sistēmas ir sistēmas, kurās ūdens tiek atkalizmantots pēc kāda veida apstrādes (piemēram, filtrēšanas).

(48)  Sprosti ir atklātas vai slēgtas ierobežotas konstrukcijas, kas veidotas no linuma, tīkla vai cita acaina materiāla, kurš nodrošina brīvu ūdens apmaiņu. Šīs konstrukcijas var būt peldošas, piekārtas vai nostiprinātas pie substrāta, bet tajās joprojām ir iespējama ūdens apmaiņa no apakšas (COM(2006) 864, 2007. gada 19. jūlijs).

(49)  Metodes audzēšanai “uz grunts” attiecas uz gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanu plūdmaiņu joslā (tieši uz grunts vai uz paaugstinājuma).

(50)  Šī tabula aizstāj Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1251 11. tabulu.

---

Labojumi

| 4.6.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 145/85 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 145/85

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/815 (2018. gada 17. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par vienotā elektroniskās ziņošanas formāta specifikāciju

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 143, 2019. gada 29. maijs
  )

Regulas virsrakstā:

tekstu:

“(ES) 2018/815”

lasīt šādi:

“(ES) 2019/815”.

---