# Uradni list C 72E/2014

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2014.072.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 72E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5711. marec 2014 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2014.072.slv

Uradni list

Evropske unije

C 72E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5711. marec 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 25. in 26. oktober 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 15 E, 18.1.2013.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 25. oktober 2012 |
| 2014/C 072E/01 | Dvajset glavnih pomislekov evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem enotnega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o dvajsetih glavnih pomislekih evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem enotnega trga (2012/2044(INI)) | 1 |
| 2014/C 072E/02 | Trgovinska pogajanja EU z JaponskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (2012/2711(RSP)) | 16 |
| 2014/C 072E/03 | Poročilo EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvojResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (2012/2063(INI)) | 21 |
| | Petek, 26. oktober 2012 |
| 2014/C 072E/04 | Razmere na področju človekovih pravic v Združenih arabskih emiratihResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Združenih arabskih emiratih (2012/2842(RSP)) | 40 |
| 2014/C 072E/05 | Diskriminacija deklic v Pakistanu, zlasti primer Malale JusafzajResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o diskriminaciji deklic v Pakistanu in še posebej o primeru Malale Jusafzaj (2012/2843(RSP)) | 43 |
| 2014/C 072E/06 | Razmere v KambodžiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah v Kambodži (2012/2844(RSP)) | 48 |
| 2014/C 072E/07 | Inovativni finančni instrumenti v povezavi z večletnim finančnim okviromResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o inovativnih finančnih instrumentih v povezavi z večletnim finančnim okvirom (2012/2027(INI)) | 51 |
| 2014/C 072E/08 | Letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011 (2012/2049(INI)) | 59 |
| 2014/C 072E/09 | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2012 (2012/2150(INI)) | 64 |
| 2014/C 072E/10 | Trgovinski odnosi med EU in Rusijo po vstopu Rusije v WTOResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o trgovinskih odnosih med Evropsko unijo in Rusijo po njenem pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji (2012/2695(RSP)) | 77 |
| 2014/C 072E/11 | Volitve v BelorusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah v Belorusiji po parlamentarnih volitvah 23. septembra 2012 (2012/2815(RSP)) | 81 |
| 2014/C 072E/12 | Volitve v GruzijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o volitvah v Gruziji (2012/2816(RSP)) | 87 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 25. in 26. oktober 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 15 E, 18.1.2013.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 25. oktober 2012

2014/C 072E/01

Dvajset glavnih pomislekov evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem enotnega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o dvajsetih glavnih pomislekih evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem enotnega trga (2012/2044(INI))

1

2014/C 072E/02

Trgovinska pogajanja EU z JaponskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (2012/2711(RSP))

16

2014/C 072E/03

Poročilo EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvojResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (2012/2063(INI))

21

Petek, 26. oktober 2012

2014/C 072E/04

Razmere na področju človekovih pravic v Združenih arabskih emiratihResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Združenih arabskih emiratih (2012/2842(RSP))

40

2014/C 072E/05

Diskriminacija deklic v Pakistanu, zlasti primer Malale JusafzajResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o diskriminaciji deklic v Pakistanu in še posebej o primeru Malale Jusafzaj (2012/2843(RSP))

43

2014/C 072E/06

Razmere v KambodžiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah v Kambodži (2012/2844(RSP))

48

2014/C 072E/07

Inovativni finančni instrumenti v povezavi z večletnim finančnim okviromResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o inovativnih finančnih instrumentih v povezavi z večletnim finančnim okvirom (2012/2027(INI))

51

2014/C 072E/08

Letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011 (2012/2049(INI))

59

2014/C 072E/09

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2012 (2012/2150(INI))

64

2014/C 072E/10

Trgovinski odnosi med EU in Rusijo po vstopu Rusije v WTOResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o trgovinskih odnosih med Evropsko unijo in Rusijo po njenem pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji (2012/2695(RSP))

77

2014/C 072E/11

Volitve v BelorusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah v Belorusiji po parlamentarnih volitvah 23. septembra 2012 (2012/2815(RSP))

81

2014/C 072E/12

Volitve v GruzijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o volitvah v Gruziji (2012/2816(RSP))

87

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Četrtek, 25. oktober 2012 |
| 2014/C 072E/13 | Postopki za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in Republiko Srbijo ter Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD)) | 91 |
| P7_TC1-COD(2011)0465Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU). št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani | 92 |
| 2014/C 072E/14 | Podaljšanje obdobja uporabe ter posodobitev Odločbe 2003/17/ES ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD)) | 98 |
| P7_TC1-COD(2012)0165Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje | 99 |
| 2014/C 072E/15 | Ohranjevanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD)) | 99 |
| P7_TC1-COD(2012)0143Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike | 100 |
| 2014/C 072E/16 | Zaščita geografskih označb za kmetijske proizvode in živila ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE)) | 100 |
| 2014/C 072E/17 | Sklenitev Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije (12267/2012 – C7-0210/2012 – 2012/0183(NLE)) | 101 |
| 2014/C 072E/18 | Konzularna zaščita državljanov Unije v tujini *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu direktive Sveta o konzularni zaščiti državljanov Unije v tujini (COM(2011)0881 – C7–0017/2012 – 2011/0432(CNS)) | 101 |
| 2014/C 072E/19 | Imenovanje člana izvršilnega odbora Evropske centralne bankeSklep Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE)) | 118 |
| 2014/C 072E/20 | Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD)) | 120 |
| P7_TC1-COD(2012)0145Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti | 120 |
| | Petek, 26. oktober 2012 |
| 2014/C 072E/21 | Sporazum med EU in ZDA o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o osnutku sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE)) | 123 |
| 2014/C 072E/22 | Trgi finančnih instrumentov in razveljavitev Direktive 2004/39/ES (prenovitev) ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2012 k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (prenovitev) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) | 123 |
| DIREKTIVO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETAo trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 124 |
| PRILOGA I | 241 |
| PRILOGA II | 244 |
| PRILOGA IIA | 246 |
| PRILOGA IIB | 247 |
| 2014/C 072E/23 | Trgi finančnih instrumentov in sprememba Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD)) | 254 |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETAo trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (
  1
  ) | 255 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 25. oktober 2012

2014/C 072E/13

Postopki za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in Republiko Srbijo ter Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD))

91

P7_TC1-COD(2011)0465Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU). št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani

92

2014/C 072E/14

Podaljšanje obdobja uporabe ter posodobitev Odločbe 2003/17/ES ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD))

98

P7_TC1-COD(2012)0165Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje

99

2014/C 072E/15

Ohranjevanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD))

99

P7_TC1-COD(2012)0143Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike

100

2014/C 072E/16

Zaščita geografskih označb za kmetijske proizvode in živila ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE))

100

2014/C 072E/17

Sklenitev Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije (12267/2012 – C7-0210/2012 – 2012/0183(NLE))

101

2014/C 072E/18

Konzularna zaščita državljanov Unije v tujini *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu direktive Sveta o konzularni zaščiti državljanov Unije v tujini (COM(2011)0881 – C7–0017/2012 – 2011/0432(CNS))

101

2014/C 072E/19

Imenovanje člana izvršilnega odbora Evropske centralne bankeSklep Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE))

118

2014/C 072E/20

Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD))

120

P7_TC1-COD(2012)0145Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti

120

Petek, 26. oktober 2012

2014/C 072E/21

Sporazum med EU in ZDA o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o osnutku sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE))

123

2014/C 072E/22

Trgi finančnih instrumentov in razveljavitev Direktive 2004/39/ES (prenovitev) ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2012 k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (prenovitev) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD))

123

DIREKTIVO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETAo trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

124

PRILOGA I

241

PRILOGA II

244

PRILOGA IIA

246

PRILOGA IIB

247

2014/C 072E/23

Trgi finančnih instrumentov in sprememba Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD))

254

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETAo trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (
  1
  )

Uredbe (EU) št. 648/2012

1

255

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2012–2013 Seje: 25. in 26. oktober 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 15 E, 18.1.2013. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 25. oktober 2012

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/1

---

Četrtek, 25. oktober 2012Dvajset glavnih pomislekov evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem enotnega trga

P7_TA(2012)0395

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o dvajsetih glavnih pomislekih evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem enotnega trga (2012/2044(INI))

2014/C 72 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja" (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja" (SEC(2011)1003),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo: 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "K aktu za enotni trg – za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo: 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav" (COM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Enotni trg za Evropo 21. stoletja" (COM(2007)0724) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu, z naslovom "Enotni trg: pregled dosežkov" (SEC(2007)1521), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Enotni trg za Evropo 21. stoletja" (COM(2007)0724) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu, z naslovom "Enotni trg: pregled dosežkov" (SEC(2007)1521),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2007 o pregledu enotnega trga (1) in delovnega dokumenta služb Komisije "Pregled enotnega trga: eno leto kasneje" (SEC(2008)3064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2007 o pregledu enotnega trga (1) in delovnega dokumenta služb Komisije "Pregled enotnega trga: eno leto kasneje" (SEC(2008)3064),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Pametna pravna ureditev v Evropski uniji" (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Pametna pravna ureditev v Evropski uniji" (COM(2010)0543),

| — | ob upoštevanju 27. letnega poročila Komisije o spremljanju uporabe zakonodaje EU (2009) (COM(2010)0538) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu, z naslovom "Stanje v različnih sektorjih" (SEC(2010)1143), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 27. letnega poročila Komisije o spremljanju uporabe zakonodaje EU (2009) (COM(2010)0538) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu, z naslovom "Stanje v različnih sektorjih" (SEC(2010)1143),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti" (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti" (COM(2007)0502),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2010 o Aktu za enotni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2010 o Aktu za enotni trg,

| — | ob upoštevanju poročila o ponovni oživitvi enotnega trga, ki ga je za Komisijo pripravil profesor Mario Monti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o ponovni oživitvi enotnega trga, ki ga je za Komisijo pripravil profesor Mario Monti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (3),

| — | ob upoštevanju pregleda stanja notranjega trga št. 21 (2010) in svojih resolucij z dne 9. marca 2010 (4) in 23. septembra 2008 (5) o pregledu stanja notranjega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda stanja notranjega trga št. 21 (2010) in svojih resolucij z dne 9. marca 2010 (4) in 23. septembra 2008 (5) o pregledu stanja notranjega trga,

| — | ob upoštevanju členov 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 7, 10 in 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7, 10 in 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za peticije (A7-0310/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za peticije (A7-0310/2012),

| A. | ker dokument z naslovom "Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja" potrjuje, da obstaja glede notranjega trga razkorak med pričakovanji in dejanskim stanjem; |
| --- | --- |

A.

ker dokument z naslovom "Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja" potrjuje, da obstaja glede notranjega trga razkorak med pričakovanji in dejanskim stanjem;

| B. | ker še vedno obstaja preveč ovir, zaradi katerih Evropejci ne morejo polno uživati prednosti enotnega trga, kar onemogoča razvoj občutka pripadnosti isti skupnosti; ker je nujno treba odpraviti te težave, da se Evropejcem omogoči, da polno izkoristijo pravico do prostega gibanja in druge prednosti, ki izhajajo iz pripadnosti Evropski uniji; |
| --- | --- |

B.

ker še vedno obstaja preveč ovir, zaradi katerih Evropejci ne morejo polno uživati prednosti enotnega trga, kar onemogoča razvoj občutka pripadnosti isti skupnosti; ker je nujno treba odpraviti te težave, da se Evropejcem omogoči, da polno izkoristijo pravico do prostega gibanja in druge prednosti, ki izhajajo iz pripadnosti Evropski uniji;

| C. | ker je v okviru sedanje gospodarske, finančne in socialne krize v Evropi ključnega pomena odpraviti ovire in oživiti enotni trg ter tako prispevati k inovacijam, rasti, spodbujanju konkurenčnosti, ustvarjanju novih delovnih mest in povečanemu zaupanju v trg; ker bo poglabljanje enotnega trga koristilo vsem evropskim državljanom in s tem prispevalo k teritorialni, ekonomski in socialni koheziji v Uniji; |
| --- | --- |

C.

ker je v okviru sedanje gospodarske, finančne in socialne krize v Evropi ključnega pomena odpraviti ovire in oživiti enotni trg ter tako prispevati k inovacijam, rasti, spodbujanju konkurenčnosti, ustvarjanju novih delovnih mest in povečanemu zaupanju v trg; ker bo poglabljanje enotnega trga koristilo vsem evropskim državljanom in s tem prispevalo k teritorialni, ekonomski in socialni koheziji v Uniji;

| D. | ker je enotni trg bistven element za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 ter ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti; ker bi se moral novi model politične misli za oživitev enotnega trga osredotočiti na državljane, potrošnike ter zlasti mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

D.

ker je enotni trg bistven element za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 ter ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti; ker bi se moral novi model politične misli za oživitev enotnega trga osredotočiti na državljane, potrošnike ter zlasti mala in srednja podjetja;

| E. | ker se evropski državljani pri odpiranju bančnih računov soočajo z različnimi težavami ter zapletenimi in diskriminatornimi zahtevami bank, zaradi česar 30 milijonov evropskih državljanov nima bančnega računa, mobilnost pa je zato omejena; ker ima sodeč po podatkih Evrobarometra 29 % vprašanih potrošnikov težave pri primerjanju različnih ponudb tekočih računov in zato niso zmožni izbrati računa, ki bi najbolj ustrezal njihovim zahtevam; |
| --- | --- |

E.

ker se evropski državljani pri odpiranju bančnih računov soočajo z različnimi težavami ter zapletenimi in diskriminatornimi zahtevami bank, zaradi česar 30 milijonov evropskih državljanov nima bančnega računa, mobilnost pa je zato omejena; ker ima sodeč po podatkih Evrobarometra 29 % vprašanih potrošnikov težave pri primerjanju različnih ponudb tekočih računov in zato niso zmožni izbrati računa, ki bi najbolj ustrezal njihovim zahtevam;

| F. | ker približno 30 % evropskih državljanov ne ve, da imajo pravico do zdravstvenih storitev v tujini in povračila stroškov za te storitve; ker samo eden od treh evropskih državljanov ve, da je na potovanjih v tujino potrebna evropska kartica zdravstvenega zavarovanja in da je ta kartica nepogrešljiva med krajšimi bivanji, na primer na počitnicah, poslovnih potovanjih ali med študijskim bivanjem v tujini; |
| --- | --- |

F.

ker približno 30 % evropskih državljanov ne ve, da imajo pravico do zdravstvenih storitev v tujini in povračila stroškov za te storitve; ker samo eden od treh evropskih državljanov ve, da je na potovanjih v tujino potrebna evropska kartica zdravstvenega zavarovanja in da je ta kartica nepogrešljiva med krajšimi bivanji, na primer na počitnicah, poslovnih potovanjih ali med študijskim bivanjem v tujini;

| G. | ker je prosti pretok blaga eden od temeljev EU in je Unija uvedla enotni sistem homologacije ter uskladila potrdila o registraciji za motorna vozila; ker je zato lažje kupiti osebno vozilo v drugih državah članicah ali ga vanje uvoziti; ker se evropski državljani, ki se preselijo v drugo državo članico in želijo s seboj vzeti tudi osebno vozilo, soočajo z težkimi in zapletenimi postopki, saj morajo predložiti dokumente, ki v njihovi državi članici ne obstajajo, in plačati dodatne dajatve; ker se evropski državljani, ki želijo kupiti vozilo v drugi državi članici, soočajo s podobnimi težavami; ker Parlament prejema številne pritožbe državljanov, ki se soočajo obremenjujočimi formalnostmi, pogosto pri ponovni registraciji vozil v drugih državah članicah, in s tem povezanimi dodatnimi stroški; ker morajo Unija in države članice obenem zagotoviti, da ne bo prihajalo do ponovne registracije ukradenih vozil s ponarejenimi potrdili o registraciji; |
| --- | --- |

G.

ker je prosti pretok blaga eden od temeljev EU in je Unija uvedla enotni sistem homologacije ter uskladila potrdila o registraciji za motorna vozila; ker je zato lažje kupiti osebno vozilo v drugih državah članicah ali ga vanje uvoziti; ker se evropski državljani, ki se preselijo v drugo državo članico in želijo s seboj vzeti tudi osebno vozilo, soočajo z težkimi in zapletenimi postopki, saj morajo predložiti dokumente, ki v njihovi državi članici ne obstajajo, in plačati dodatne dajatve; ker se evropski državljani, ki želijo kupiti vozilo v drugi državi članici, soočajo s podobnimi težavami; ker Parlament prejema številne pritožbe državljanov, ki se soočajo obremenjujočimi formalnostmi, pogosto pri ponovni registraciji vozil v drugih državah članicah, in s tem povezanimi dodatnimi stroški; ker morajo Unija in države članice obenem zagotoviti, da ne bo prihajalo do ponovne registracije ukradenih vozil s ponarejenimi potrdili o registraciji;

| H. | ker predpisi EU o pravicah potnikov zagotavljajo minimalno raven zaščite državljanov, s čimer se spodbujata mobilnost in vključevanje v družbo; ker ti predpisi prispevajo k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za prevoznike znotraj posamezne vrste prevoznega sredstva ter na ravni različnih vrst prevoznih sredstev; ker mora zakonodajni okvir EU za zaščito pravic potnikov zagotavljati minimalne standarde za zaščito potrošnikov, ki bodo kos spreminjajočim se poslovnim praksam, kot so dodatne pristojbine, in bodo zajemali primere stečaja ali plačilne nesposobnosti letalskih družb; ker se mora Unija odzvati na nove večmodalne vzorce mobilnosti; |
| --- | --- |

H.

ker predpisi EU o pravicah potnikov zagotavljajo minimalno raven zaščite državljanov, s čimer se spodbujata mobilnost in vključevanje v družbo; ker ti predpisi prispevajo k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za prevoznike znotraj posamezne vrste prevoznega sredstva ter na ravni različnih vrst prevoznih sredstev; ker mora zakonodajni okvir EU za zaščito pravic potnikov zagotavljati minimalne standarde za zaščito potrošnikov, ki bodo kos spreminjajočim se poslovnim praksam, kot so dodatne pristojbine, in bodo zajemali primere stečaja ali plačilne nesposobnosti letalskih družb; ker se mora Unija odzvati na nove večmodalne vzorce mobilnosti;

| I. | ker bi odprava regulativnih in fizičnih ovir za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja, zlasti kar zadeva tovorni promet, pripomogla k povečanju rasti znotraj enotnega trga; |
| --- | --- |

I.

ker bi odprava regulativnih in fizičnih ovir za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja, zlasti kar zadeva tovorni promet, pripomogla k povečanju rasti znotraj enotnega trga;

| J. | ker bi 62 % evropskih potrošnikov želelo zamenjati dobavitelja in energijo kupovati ceneje, vendar je njihova svobodna izbira omejena zaradi pomanjkanja jasnih in primerljivih informacij ter ovir za prekinitev obstoječih pogodb o oskrbi z energijo; opozarja, da bi taka zamenjava pomenila prihranek 100 EUR na stranko oziroma 13 milijard EUR v vsej Evropi; |
| --- | --- |

J.

ker bi 62 % evropskih potrošnikov želelo zamenjati dobavitelja in energijo kupovati ceneje, vendar je njihova svobodna izbira omejena zaradi pomanjkanja jasnih in primerljivih informacij ter ovir za prekinitev obstoječih pogodb o oskrbi z energijo; opozarja, da bi taka zamenjava pomenila prihranek 100 EUR na stranko oziroma 13 milijard EUR v vsej Evropi;

| K. | ker bi bili evropski državljani krepitvi enotnega trga na področju mobilnih telekomunikacij, zlasti kar zadeva gostovanje, močno naklonjeni; |
| --- | --- |

K.

ker bi bili evropski državljani krepitvi enotnega trga na področju mobilnih telekomunikacij, zlasti kar zadeva gostovanje, močno naklonjeni;

| L. | ker je 26 % vprašanih evropskih uporabnikov imelo težave z oskrbo z internetnimi storitvami; ker je zamenjava ponudnika internetnih storitev zapleten in drag postopek, uporabniki pa se pogosto srečujejo s slabo kakovostjo storitve in neenakomernim izvrševanjem nacionalnih predpisov; |
| --- | --- |

L.

ker je 26 % vprašanih evropskih uporabnikov imelo težave z oskrbo z internetnimi storitvami; ker je zamenjava ponudnika internetnih storitev zapleten in drag postopek, uporabniki pa se pogosto srečujejo s slabo kakovostjo storitve in neenakomernim izvrševanjem nacionalnih predpisov;

| M. | ker potrošniki zaradi pomanjkanja informacij o pravicah potrošnikov, napačnega izvajanja zakonodaje in težav pri reševanju sporov glede čezmejnih nakupov ne zaupajo spletnemu nakupovanju, tako da v EU sploh ni dejanskega digitalnega trga, ki bi deloval v prid državljanom in podjetjem; ker so glede na podatke evropskih združenj potrošnikov spletni nakupi vzrok večine pritožb, ki jih vložijo potrošniki (59 %); |
| --- | --- |

M.

ker potrošniki zaradi pomanjkanja informacij o pravicah potrošnikov, napačnega izvajanja zakonodaje in težav pri reševanju sporov glede čezmejnih nakupov ne zaupajo spletnemu nakupovanju, tako da v EU sploh ni dejanskega digitalnega trga, ki bi deloval v prid državljanom in podjetjem; ker so glede na podatke evropskih združenj potrošnikov spletni nakupi vzrok večine pritožb, ki jih vložijo potrošniki (59 %);

| N. | ker imajo podjetja še vedno težave pri dostopanju do javnih naročil v drugih državah članicah, tako v vlogi glavnega izvajalca kot v vlogi podizvajalca, in sicer zlasti zaradi različne nacionalne prakse glede javnih naročil, zapletenih upravnih zahtev, ki so prisotne v nekaterih državah članicah, ter jezikovnih ovir; |
| --- | --- |

N.

ker imajo podjetja še vedno težave pri dostopanju do javnih naročil v drugih državah članicah, tako v vlogi glavnega izvajalca kot v vlogi podizvajalca, in sicer zlasti zaradi različne nacionalne prakse glede javnih naročil, zapletenih upravnih zahtev, ki so prisotne v nekaterih državah članicah, ter jezikovnih ovir;

| O. | ker je boljši dostop malih in srednjih podjetij do virov v sedanjih gospodarskih razmerah zelo pomemben tako za preživetje in razvoj podjetij kot za krepitev podjetništva in razvoja v Evropi na splošno; |
| --- | --- |

O.

ker je boljši dostop malih in srednjih podjetij do virov v sedanjih gospodarskih razmerah zelo pomemben tako za preživetje in razvoj podjetij kot za krepitev podjetništva in razvoja v Evropi na splošno;

| P. | ker bo treba nameniti posebno pozornost invalidnim osebam, da bodo lahko v celoti izkoristile prednosti enotnega trga, z izvajanjem ukrepov za zagotovitev, da bo nova elektronska vsebina v celoti dostopna invalidom v skladu z mednarodnimi smernicami za dostopnost spletnih vsebin (6) in Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, v kateri so opredeljene obveznosti glede dostopnosti (7); |
| --- | --- |

P.

ker bo treba nameniti posebno pozornost invalidnim osebam, da bodo lahko v celoti izkoristile prednosti enotnega trga, z izvajanjem ukrepov za zagotovitev, da bo nova elektronska vsebina v celoti dostopna invalidom v skladu z mednarodnimi smernicami za dostopnost spletnih vsebin (6) in Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, v kateri so opredeljene obveznosti glede dostopnosti (7);

I.
     
  Uvod

| 1. | pozdravlja predstavitev dokumenta Komisije z naslovom "Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja", ki je sledil resoluciji EP z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predstavitev dokumenta Komisije z naslovom "Enotni trg v očeh ljudi: pregled 20 glavnih težav, s katerimi se soočajo državljani in podjetja", ki je sledil resoluciji EP z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane;

| 2. | pozdravlja to pomembno pobudo Komisije kot odgovor na težave in pomisleke, s katerimi se državljani in podjetja soočajo pri uveljavljanju pravic, ki jim jih podeljuje EU; vendar meni, da bi lahko bil delovni dokument temeljitejši; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja to pomembno pobudo Komisije kot odgovor na težave in pomisleke, s katerimi se državljani in podjetja soočajo pri uveljavljanju pravic, ki jim jih podeljuje EU; vendar meni, da bi lahko bil delovni dokument temeljitejši;

| 3. | je prepričan, da je vzpostavitev notranjega trga potrebna za ekonomsko in socialno blaginjo državljanov EU; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne ukrepe in izvedljive predloge za obravnavo vprašanj, opredeljenih kot 20 glavnih pomislekov državljanov; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da je vzpostavitev notranjega trga potrebna za ekonomsko in socialno blaginjo državljanov EU; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne ukrepe in izvedljive predloge za obravnavo vprašanj, opredeljenih kot 20 glavnih pomislekov državljanov;

| 4. | meni, da mora EU v tem času hude finančne krize okrepiti svoja prizadevanja za odpravo ovir za nemoteno delovanje enotnega trga, zlasti v sektorjih, ki so lahko gonilna sila trajnostne rasti, kot so čezmejno poslovanje in podjetniške dejavnosti, opravljanje storitev, mobilnost, dostop do finančnih sredstev in finančna pismenost; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora EU v tem času hude finančne krize okrepiti svoja prizadevanja za odpravo ovir za nemoteno delovanje enotnega trga, zlasti v sektorjih, ki so lahko gonilna sila trajnostne rasti, kot so čezmejno poslovanje in podjetniške dejavnosti, opravljanje storitev, mobilnost, dostop do finančnih sredstev in finančna pismenost;

| 5. | priznava, da lahko večja mobilnost kvalificirane delovne sile prispeva k oblikovanju konkurenčnejše Evrope; meni, da je treba za to sprejeti sodoben okvir priznavanja poklicnih kvalifikacij z uporabo mehanizma opozarjanja informacijskega sistema za notranji trg; |
| --- | --- |

5.

priznava, da lahko večja mobilnost kvalificirane delovne sile prispeva k oblikovanju konkurenčnejše Evrope; meni, da je treba za to sprejeti sodoben okvir priznavanja poklicnih kvalifikacij z uporabo mehanizma opozarjanja informacijskega sistema za notranji trg;

| 6. | pozdravlja uvedbo evropske poklicne izkaznice, podprte z informacijskim sistemom za notranji trg, v okviru katerega se trenutno ocenjujejo merila za tako izkaznico, da bi poenostavili upravne postopke in prostovoljno čezmejno mobilnost v EU; je tudi prepričan, da bo lahko informacijski sistem za notranji trg dosegel hitrejše sodelovanje med državo članico izvora in državo gostiteljico, kar bo pomagalo odpravljati dolgotrajna neskladja na trgu dela EU; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja uvedbo evropske poklicne izkaznice, podprte z informacijskim sistemom za notranji trg, v okviru katerega se trenutno ocenjujejo merila za tako izkaznico, da bi poenostavili upravne postopke in prostovoljno čezmejno mobilnost v EU; je tudi prepričan, da bo lahko informacijski sistem za notranji trg dosegel hitrejše sodelovanje med državo članico izvora in državo gostiteljico, kar bo pomagalo odpravljati dolgotrajna neskladja na trgu dela EU;

| 7. | poudarja, da mora biti mobilnost delavcev v različnih državah članicah prostovoljno dejanje in ga mora vedno spremljati spoštovanje vseh delavskih pravic; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora biti mobilnost delavcev v različnih državah članicah prostovoljno dejanje in ga mora vedno spremljati spoštovanje vseh delavskih pravic;

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi goljufivih agencij za zaposlovanje, ki izkoriščajo delavce po vsej EU in s tem škodijo pravilnemu izvajanju prostega gibanja delavcev, ter poziva Komisijo in Svet, naj pripravita akcijski načrt za odpravo te težave, na primer s tesnejšim sodelovanjem med nacionalnimi inšpektorati za delo; |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost zaradi goljufivih agencij za zaposlovanje, ki izkoriščajo delavce po vsej EU in s tem škodijo pravilnemu izvajanju prostega gibanja delavcev, ter poziva Komisijo in Svet, naj pripravita akcijski načrt za odpravo te težave, na primer s tesnejšim sodelovanjem med nacionalnimi inšpektorati za delo;

| 9. | poudarja, da je nujno treba izboljšati seznanjenost državljanov z davki v EU ter zmanjšati davčne ovire za čezmejne delavce in delodajalce, da bi olajšali mobilnost in podprli pobude čezmejnega poslovanja, obenem pa preprečevali priložnosti za utajo davkov in davčne goljufije; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je nujno treba izboljšati seznanjenost državljanov z davki v EU ter zmanjšati davčne ovire za čezmejne delavce in delodajalce, da bi olajšali mobilnost in podprli pobude čezmejnega poslovanja, obenem pa preprečevali priložnosti za utajo davkov in davčne goljufije;

| 10. | skladno s tem poudarja potrebo po socialno upravičljivi fiskalni politiki, ki bi imela prerazporeditveno vlogo, bila usmerjena k rasti in sposobna obravnavati resne probleme davčne konkurence, učinkovitega nadzora, obdavčitve "offshore" podjetij in izkoreninjenja davčnih oaz, ki trenutno cvetijo v EU; |
| --- | --- |

10.

skladno s tem poudarja potrebo po socialno upravičljivi fiskalni politiki, ki bi imela prerazporeditveno vlogo, bila usmerjena k rasti in sposobna obravnavati resne probleme davčne konkurence, učinkovitega nadzora, obdavčitve "offshore" podjetij in izkoreninjenja davčnih oaz, ki trenutno cvetijo v EU;

| 11. | poziva Komisijo, naj okrepi programe, ki prispevajo k izboljšanju podjetništva, internacionalizacije in konkurenčnosti evropskih malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj okrepi programe, ki prispevajo k izboljšanju podjetništva, internacionalizacije in konkurenčnosti evropskih malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva;

| 12. | poziva Komisijo, naj mala in srednja podjetja spodbuja k zaposlovanju mladih in okrepi programe mobilnosti, ki mlade spodbujajo h krepitvi znanj in veščin, s čimer bodo bolj zaposljivi in bodo lahko vstopili na trg dela; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj mala in srednja podjetja spodbuja k zaposlovanju mladih in okrepi programe mobilnosti, ki mlade spodbujajo h krepitvi znanj in veščin, s čimer bodo bolj zaposljivi in bodo lahko vstopili na trg dela;

| 13. | pozdravlja dodatne zakonodajne pobude, namenjene vzpostavljanju popolnoma povezanega enotnega trga, da bi povečali konkurenco in učinkovitost ter evropskim potrošnikom zagotovili večjo izbiro; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dodatne zakonodajne pobude, namenjene vzpostavljanju popolnoma povezanega enotnega trga, da bi povečali konkurenco in učinkovitost ter evropskim potrošnikom zagotovili večjo izbiro;

| 14. | poudarja vlogo interneta pri poslovni učinkovitosti in hitro rastočo vlogo e-trgovine pri ustvarjanju novih trgov, rasti in novih poslovnih priložnosti; poudarja potrebo po zagotavljanju popolnoma operativnih sistemov alternativnega reševanja sporov in spletnega reševanja sporov, ki krepijo zaupanje potrošnikov in podjetij v digitalni trg; poziva k poenostavitvi sistemov za izdajanje dovoljenj, oblikovanju učinkovitega okvira za avtorske pravice in ukrepom za preprečevanje piratstva in ponarejanja blagovnih znamk in izdelkov; |
| --- | --- |

14.

poudarja vlogo interneta pri poslovni učinkovitosti in hitro rastočo vlogo e-trgovine pri ustvarjanju novih trgov, rasti in novih poslovnih priložnosti; poudarja potrebo po zagotavljanju popolnoma operativnih sistemov alternativnega reševanja sporov in spletnega reševanja sporov, ki krepijo zaupanje potrošnikov in podjetij v digitalni trg; poziva k poenostavitvi sistemov za izdajanje dovoljenj, oblikovanju učinkovitega okvira za avtorske pravice in ukrepom za preprečevanje piratstva in ponarejanja blagovnih znamk in izdelkov;

| 15. | opominja, da člen 194 PDEU določa, da politika Unije o energiji temelji na duhu solidarnosti med državami članicami; poudarja, da je treba pri dokončanju notranjega energetskega trga upoštevati strukturne socialnoekonomske razlike med evropskimi regijami, pri čemer dokončanje ne sme obremeniti držav članic; |
| --- | --- |

15.

opominja, da člen 194 PDEU določa, da politika Unije o energiji temelji na duhu solidarnosti med državami članicami; poudarja, da je treba pri dokončanju notranjega energetskega trga upoštevati strukturne socialnoekonomske razlike med evropskimi regijami, pri čemer dokončanje ne sme obremeniti držav članic;

| 16. | ugotavlja, da je Unija s sprejetjem zakonodaje o pravicah potnikov v avtobusnem prometu leta 2011 dobila celovit in integriran sveženj pravil o osnovnih pravicah potnikov, ki pokrivajo vse vrste prevoznih sredstev; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je Unija s sprejetjem zakonodaje o pravicah potnikov v avtobusnem prometu leta 2011 dobila celovit in integriran sveženj pravil o osnovnih pravicah potnikov, ki pokrivajo vse vrste prevoznih sredstev;

| 17. | meni, da bi moral biti glavni cilj bančnega sektorja EU zagotoviti kapital realnemu gospodarstvu, kar je eden od predpogojev za razvoj na znanju temelječega enotnega trga, ki spodbuja rast, konkurenčnost in delovna mesta; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi moral biti glavni cilj bančnega sektorja EU zagotoviti kapital realnemu gospodarstvu, kar je eden od predpogojev za razvoj na znanju temelječega enotnega trga, ki spodbuja rast, konkurenčnost in delovna mesta;

| 18. | pozdravlja reformo javnih razpisov, ki jo je predlagala Komisija, in meni, da bi oblikovanje skupnih načel na ravni EU ter prožnih, jasnih in preprostih pravil za javna naročila omogočilo podjetjem, zlasti malim in srednjim, da bolje izkoristijo priložnosti, ki jih nudijo čezmejna javna naročila; poudarja, da je ključno vzpostaviti sistem e-javnih naročil v vsej EU, ki bi zagotovil večjo preglednost in konkurenčnost ter omogočil učinkovitejšo porabo javnega denarja; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja reformo javnih razpisov, ki jo je predlagala Komisija, in meni, da bi oblikovanje skupnih načel na ravni EU ter prožnih, jasnih in preprostih pravil za javna naročila omogočilo podjetjem, zlasti malim in srednjim, da bolje izkoristijo priložnosti, ki jih nudijo čezmejna javna naročila; poudarja, da je ključno vzpostaviti sistem e-javnih naročil v vsej EU, ki bi zagotovil večjo preglednost in konkurenčnost ter omogočil učinkovitejšo porabo javnega denarja;

| 19. | obžaluje, da je bil zakonodajni predlog za zagotovitev popolne dostopnosti spletnih strani javnega sektorja do leta 2015 odložen; pozdravlja načrt za digitalno vključevanje in poziva k izvajanju pobude za dostopnost spleta in smernic za dostopnost spletnih vsebin za portale e-uprave; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da je bil zakonodajni predlog za zagotovitev popolne dostopnosti spletnih strani javnega sektorja do leta 2015 odložen; pozdravlja načrt za digitalno vključevanje in poziva k izvajanju pobude za dostopnost spleta in smernic za dostopnost spletnih vsebin za portale e-uprave;

| 20. | opozarja, da je pomembno pripraviti evropske standarde, ki so nujni tako za uresničitev enotnega trga kot povečanje mednarodne konkurenčnosti EU; poziva Komisijo, naj malim, srednjim in mikro podjetjem zagotovi lažji dostop do evropskih standardov; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je pomembno pripraviti evropske standarde, ki so nujni tako za uresničitev enotnega trga kot povečanje mednarodne konkurenčnosti EU; poziva Komisijo, naj malim, srednjim in mikro podjetjem zagotovi lažji dostop do evropskih standardov;

| 21. | poudarja, da razlike na področju ureditve e-podpisov v državah članicah ostajajo velika ovira za pravilno delovanje enotnega trga EU, zlasti na področju zagotavljanja storitev; meni, da je bistveno vzpostaviti enoten sistem za priznavanje e-podpisov po vsej EU; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da razlike na področju ureditve e-podpisov v državah članicah ostajajo velika ovira za pravilno delovanje enotnega trga EU, zlasti na področju zagotavljanja storitev; meni, da je bistveno vzpostaviti enoten sistem za priznavanje e-podpisov po vsej EU;

| 22. | poudarja, da je za e-izdajanje računov pomembno zagotoviti pravno varnost, pregledno tehnično okolje ter odprte in združljive rešitve, ki temeljijo na pravnih zahtevah, poslovnih dejavnosti in skupnih tehničnih standardih, da bi olajšali splošno sprejetje te prakse; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je za e-izdajanje računov pomembno zagotoviti pravno varnost, pregledno tehnično okolje ter odprte in združljive rešitve, ki temeljijo na pravnih zahtevah, poslovnih dejavnosti in skupnih tehničnih standardih, da bi olajšali splošno sprejetje te prakse;

| 23. | poudarja, da bi morali imeti vsi državljani EU, ki še nimajo bančnega računa v državi članici, v kateri so zaprosili zanj, dostop do osnovnih bančnih storitev; v zvezi s tem meni, da osnovne bančne storitve olajšujejo dostop potrošnikov z nizkimi dohodki do osnovnih plačilnih instrumentov za polog, prenos in dvig gotovine na enotnem trgu, zlasti ob upoštevanju vsakodnevnih čezmejnih migracij; zato poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog, da bi zagotovili potrošniku prijazne postopke za odprtje bančnih računov po vsej Uniji; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morali imeti vsi državljani EU, ki še nimajo bančnega računa v državi članici, v kateri so zaprosili zanj, dostop do osnovnih bančnih storitev; v zvezi s tem meni, da osnovne bančne storitve olajšujejo dostop potrošnikov z nizkimi dohodki do osnovnih plačilnih instrumentov za polog, prenos in dvig gotovine na enotnem trgu, zlasti ob upoštevanju vsakodnevnih čezmejnih migracij; zato poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog, da bi zagotovili potrošniku prijazne postopke za odprtje bančnih računov po vsej Uniji;

| 24. | je zaskrbljen, ker se državljani EU, ki dedujejo v tujini, se tam upokojijo ali tja prenesejo kapital, pogosto soočajo z dvojnim obdavčenjem; poziva k okrepitvi prizadevanj za izboljšanje tega stanja; obžaluje, da je Komisija pripravila le priporočilo na področju obdavčitve dedovanja; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen, ker se državljani EU, ki dedujejo v tujini, se tam upokojijo ali tja prenesejo kapital, pogosto soočajo z dvojnim obdavčenjem; poziva k okrepitvi prizadevanj za izboljšanje tega stanja; obžaluje, da je Komisija pripravila le priporočilo na področju obdavčitve dedovanja;

| 25. | ponovno poziva Komisijo, naj oceni različna pravila o pokojninskih skladih in ali bi bilo treba izboljšati prenosljivost pokojnin, zlasti poklicnih, pri menjavi delodajalca in selitvi iz ene države članice v drugo; nujno poziva k pregledu direktive o pokojninskih skladih; |
| --- | --- |

25.

ponovno poziva Komisijo, naj oceni različna pravila o pokojninskih skladih in ali bi bilo treba izboljšati prenosljivost pokojnin, zlasti poklicnih, pri menjavi delodajalca in selitvi iz ene države članice v drugo; nujno poziva k pregledu direktive o pokojninskih skladih;

| 26. | poudarja, da morajo institucije EU in države članice okrepiti prizadevanja za zagotovitev pravičnejšega, operativnejšega, konkurenčnejšega in učinkovitejšega enotnega trga; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da morajo institucije EU in države članice okrepiti prizadevanja za zagotovitev pravičnejšega, operativnejšega, konkurenčnejšega in učinkovitejšega enotnega trga;

II.
     
  Upravljanje

| 27. | poudarja, da je treba razviti celovit pristop k enotnemu trgu, ki bo v ospredje postavil iskanje praktičnih in uporabnih rešitev za državljane, potrošnike ter mala in srednja podjetja, da bi lahko v celoti izkoristili njegove prednosti, hkrati pa ne bo povzročil prekomerne regulacije; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba razviti celovit pristop k enotnemu trgu, ki bo v ospredje postavil iskanje praktičnih in uporabnih rešitev za državljane, potrošnike ter mala in srednja podjetja, da bi lahko v celoti izkoristili njegove prednosti, hkrati pa ne bo povzročil prekomerne regulacije;

| 28. | ponovno poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje in interakcijo med Parlamentom, Svetom, Komisijo in državami članicami, da se bodo državljani čutili bolj udeležene v glavnih projektih in vsakodnevnih dejavnostih Evropske unije in da bodo ukrepi EU, če so potrebni, ciljni in uporabni; poudarja, da je za obnovo zaupanja v enotni trg bistven dialog s civilno družbo; |
| --- | --- |

28.

ponovno poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje in interakcijo med Parlamentom, Svetom, Komisijo in državami članicami, da se bodo državljani čutili bolj udeležene v glavnih projektih in vsakodnevnih dejavnostih Evropske unije in da bodo ukrepi EU, če so potrebni, ciljni in uporabni; poudarja, da je za obnovo zaupanja v enotni trg bistven dialog s civilno družbo;

| 29. | priznava, da je za nemoteno delovanje notranjega trga pomembno tudi varstvo socialnih pravic, in opozarja na priporočilo prof. Montija v njegovem poročilu Komisiji, da mora biti "socialna razsežnost /.../ deležna večje pozornosti z uresničevanjem zavezanosti resničnim "ocenam socialnega učinka", ki bodo temeljile na izdelavi bolj izpopolnjenih metodologij in nadgrajenih statističnih informacijah"; |
| --- | --- |

29.

priznava, da je za nemoteno delovanje notranjega trga pomembno tudi varstvo socialnih pravic, in opozarja na priporočilo prof. Montija v njegovem poročilu Komisiji, da mora biti "socialna razsežnost /.../ deležna večje pozornosti z uresničevanjem zavezanosti resničnim "ocenam socialnega učinka", ki bodo temeljile na izdelavi bolj izpopolnjenih metodologij in nadgrajenih statističnih informacijah";

| 30. | spodbuja države članice, naj posodobijo svojo javno upravo, tako da poenostavijo zakonski okvir, ter naj spodbujajo izvajanje elektronskih storitev, kot je denimo e-uprava; |
| --- | --- |

30.

spodbuja države članice, naj posodobijo svojo javno upravo, tako da poenostavijo zakonski okvir, ter naj spodbujajo izvajanje elektronskih storitev, kot je denimo e-uprava;

| 31. | spodbuja države članice, naj izmenjujejo dobro prakso, da se zagotovi enotno izvajanje evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

31.

spodbuja države članice, naj izmenjujejo dobro prakso, da se zagotovi enotno izvajanje evropske zakonodaje;

| 32. | pozdravlja odločitev Evropske komisije, da nadaljuje razvoj podatkovnih zbirk o upravljanju dokumentacije glede izvajanja zakonodaje EU (8); |
| --- | --- |

32.

pozdravlja odločitev Evropske komisije, da nadaljuje razvoj podatkovnih zbirk o upravljanju dokumentacije glede izvajanja zakonodaje EU (8);

| 33. | poziva Komisijo, naj preoblikuje spletni portal "Tvoja Evropa", tako da bo dejansko postal digitalna enotna vstopna točka, kjer bodo lahko državljani in podjetja dobili informacije o enotnem trgu; poziva države članice, naj čim prej dopolnijo manjkajoče nacionalne informacije na tem portalu, zagotovijo več povezav do svojih vladnih portalov, ki se nanašajo na različne rubrike na spletni strani, ter pripravijo napotitve na portal "Tvoja Evropa" z ustreznih portalov nacionalnih in lokalnih uprav, da bi državljanom olajšali dostop do tega portala; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj preoblikuje spletni portal "Tvoja Evropa", tako da bo dejansko postal digitalna enotna vstopna točka, kjer bodo lahko državljani in podjetja dobili informacije o enotnem trgu; poziva države članice, naj čim prej dopolnijo manjkajoče nacionalne informacije na tem portalu, zagotovijo več povezav do svojih vladnih portalov, ki se nanašajo na različne rubrike na spletni strani, ter pripravijo napotitve na portal "Tvoja Evropa" z ustreznih portalov nacionalnih in lokalnih uprav, da bi državljanom olajšali dostop do tega portala;

| 34. | poudarja koristnost storitve "Tvoja Evropa – nasveti", ki državljanom omogoča brezplačen dostop do prilagojenih informacij; poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo, da bi se znatno povečalo poznavanje telefonske storitve "Europe Direct" med državljani; |
| --- | --- |

34.

poudarja koristnost storitve "Tvoja Evropa – nasveti", ki državljanom omogoča brezplačen dostop do prilagojenih informacij; poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo, da bi se znatno povečalo poznavanje telefonske storitve "Europe Direct" med državljani;

| 35. | pozdravlja pozitivno vlogo, ki jo imajo mreža SOLVIT, pobuda Tvoja Evropa – nasveti, Evropska podjetniška mreža, evropski potrošniški centri, center za stike Europe Direct in Evropske službe za zaposlovanje pri zagotavljanju informacij in pomoči državljanom, potrošnikom in podjetnikom na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj najde načine za boljše usklajevanje med temi službami ter prepreči podvajanje prizadevanj in virov; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja pozitivno vlogo, ki jo imajo mreža SOLVIT, pobuda Tvoja Evropa – nasveti, Evropska podjetniška mreža, evropski potrošniški centri, center za stike Europe Direct in Evropske službe za zaposlovanje pri zagotavljanju informacij in pomoči državljanom, potrošnikom in podjetnikom na notranjem trgu; poziva Komisijo, naj najde načine za boljše usklajevanje med temi službami ter prepreči podvajanje prizadevanj in virov;

| 36. | poziva Komisijo, naj se čim bolj osredotoči na zagotavljanje enotne spletne kontaktne osebe v živo državljanom in potrošnikom na predstavništvih Komisije v vseh državah članicah; je prepričan, da bi morale te točke delovati v tesnem sodelovanju z informacijskimi pisarnami Evropskega parlamenta, da bi zagotovili celostno točko "vse na enem mestu", ki bi bila na voljo vsakemu državljanu; meni, da bi odprtje take točke v vsaki državi članici resnično pripomoglo, da bi bil notranji trg dostopnejši, da bi zagotovili uporabnikom prijazno in učinkovitejšo storitev, ki ne bi le podajala golih informacij, temveč bi ljudem tudi na zlahka razumljiv način razložila, katere dejanske priložnosti ponuja notranji trg; meni, da bi to pomagalo odpraviti zmedo pri povprečnem državljanu, potrošniku in podjetju; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj se čim bolj osredotoči na zagotavljanje enotne spletne kontaktne osebe v živo državljanom in potrošnikom na predstavništvih Komisije v vseh državah članicah; je prepričan, da bi morale te točke delovati v tesnem sodelovanju z informacijskimi pisarnami Evropskega parlamenta, da bi zagotovili celostno točko "vse na enem mestu", ki bi bila na voljo vsakemu državljanu; meni, da bi odprtje take točke v vsaki državi članici resnično pripomoglo, da bi bil notranji trg dostopnejši, da bi zagotovili uporabnikom prijazno in učinkovitejšo storitev, ki ne bi le podajala golih informacij, temveč bi ljudem tudi na zlahka razumljiv način razložila, katere dejanske priložnosti ponuja notranji trg; meni, da bi to pomagalo odpraviti zmedo pri povprečnem državljanu, potrošniku in podjetju;

| 37. | poziva Komisijo, naj v okviru strategije za razširitev informacijskega sistema za notranji trg preuči sodelovanje lokalnih in regionalnih organov; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo različne uprave poznale svoje obveznosti glede uporabe tega sistema, in zagotovijo, da bodo njihovi uslužbenci deležni ustreznega usposabljanja; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj v okviru strategije za razširitev informacijskega sistema za notranji trg preuči sodelovanje lokalnih in regionalnih organov; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo različne uprave poznale svoje obveznosti glede uporabe tega sistema, in zagotovijo, da bodo njihovi uslužbenci deležni ustreznega usposabljanja;

| 38. | poudarja, da so te pomanjkljivosti osnovni pomislek državljanov v zvezi z delovanjem enotnega trga, torej pomanjkljive informacije, vrzeli v uporabi in zakonodajna praznina; je prepričan, da je treba za odpravo teh treh pomanjkljivosti ukrepati hkrati, če želimo racionalizirati enotni trg; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so te pomanjkljivosti osnovni pomislek državljanov v zvezi z delovanjem enotnega trga, torej pomanjkljive informacije, vrzeli v uporabi in zakonodajna praznina; je prepričan, da je treba za odpravo teh treh pomanjkljivosti ukrepati hkrati, če želimo racionalizirati enotni trg;

| 39. | opozarja na pomen malih in srednjih podjetij za evropsko gospodarstvo in poziva Evropsko komisijo, naj z državami članicami izboljša test za mala in srednja podjetja (oceno učinka na mala in srednja podjetja) in tako zagotovi, da se bo dosledno in skladno uporabljal na vseh zadevnih področjih politike ter da se ne objavi kot samostojna dodatna informacija, temveč vključi v celovito oceno predloga, da se za ta podjetja zmanjšajo birokracija in upravna bremena; poziva Komisijo, naj pregleda vse direktive in uredbe, ki negativno vplivajo na mala in srednja podjetja, ter do junija 2013 predloži poročilo s priporočili; |
| --- | --- |

39.

opozarja na pomen malih in srednjih podjetij za evropsko gospodarstvo in poziva Evropsko komisijo, naj z državami članicami izboljša test za mala in srednja podjetja (oceno učinka na mala in srednja podjetja) in tako zagotovi, da se bo dosledno in skladno uporabljal na vseh zadevnih področjih politike ter da se ne objavi kot samostojna dodatna informacija, temveč vključi v celovito oceno predloga, da se za ta podjetja zmanjšajo birokracija in upravna bremena; poziva Komisijo, naj pregleda vse direktive in uredbe, ki negativno vplivajo na mala in srednja podjetja, ter do junija 2013 predloži poročilo s priporočili;

| 40. | opozarja na svoj sklep, v katerem poziva vse parlamentarne odbore, naj načela testa za mala in srednja podjetja uporabijo pri zakonodajnih poročilih, o katerih je pristojni odbor že glasoval in ki bodo predložena v odobritev na plenarnem zasedanju, in poudarja, da je treba ta sklep začeti čim prej izvajati; |
| --- | --- |

40.

opozarja na svoj sklep, v katerem poziva vse parlamentarne odbore, naj načela testa za mala in srednja podjetja uporabijo pri zakonodajnih poročilih, o katerih je pristojni odbor že glasoval in ki bodo predložena v odobritev na plenarnem zasedanju, in poudarja, da je treba ta sklep začeti čim prej izvajati;

| 41. | meni, da bi dosledno spoštovanje načela "najprej pomisli na male" zagotovilo, da nova zakonodaja državljanom in podjetjem na enotnem trgu ne bi povzročala dodatnih težav in nezadovoljstva; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi dosledno spoštovanje načela "najprej pomisli na male" zagotovilo, da nova zakonodaja državljanom in podjetjem na enotnem trgu ne bi povzročala dodatnih težav in nezadovoljstva;

| 42. | poudarja, da bi morala Komisija okrepiti svoja prizadevanja in se osredotočiti na učinek uredb in direktiv na industrijo, mala in srednja ter mikropodjetja ter stremeti k boljši pravni ureditvi; zlasti želi podčrtati, da bi se moral program zmanjševanja bremen nadaljevati tudi po letu 2012 z bolj ambicioznim in razširjenim področjem uporabe in da bi bilo treba uvesti izravnavanje regulativnega bremena; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi morala Komisija okrepiti svoja prizadevanja in se osredotočiti na učinek uredb in direktiv na industrijo, mala in srednja ter mikropodjetja ter stremeti k boljši pravni ureditvi; zlasti želi podčrtati, da bi se moral program zmanjševanja bremen nadaljevati tudi po letu 2012 z bolj ambicioznim in razširjenim področjem uporabe in da bi bilo treba uvesti izravnavanje regulativnega bremena;

| 43. | poziva Komisijo, naj okrepi svojo zavezo ocenjevanju, če obstaja dejanska dodana vrednost ukrepov na ravni EU, preden se začne delo z osnutki predlogov; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj okrepi svojo zavezo ocenjevanju, če obstaja dejanska dodana vrednost ukrepov na ravni EU, preden se začne delo z osnutki predlogov;

| 44. | pozdravlja, da je Komisija napovedala program za odpravo stroškovnih bremen za mala in srednja podjetja s predpostavko, da bodo mikropodjetja izvzeta iz obremenjujočih pravil, razen če se njihova vključitev izrecno utemelji; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja, da je Komisija napovedala program za odpravo stroškovnih bremen za mala in srednja podjetja s predpostavko, da bodo mikropodjetja izvzeta iz obremenjujočih pravil, razen če se njihova vključitev izrecno utemelji;

III.
     
  Obveščanje in komuniciranje

| 45. | ponavlja, da je obveščanje o enotnem trgu pomanjkljivo, zaradi česar državljani in podjetja pogosto ne poznajo ali razumejo svojih pravic in dolžnosti ter ne vedo, kako naj pridobijo potrebne odgovore ali pomoč; poudarja, da je treba oblikovati informacije, ki bodo upoštevale posebnosti ranljivih skupin potrošnikov; |
| --- | --- |

45.

ponavlja, da je obveščanje o enotnem trgu pomanjkljivo, zaradi česar državljani in podjetja pogosto ne poznajo ali razumejo svojih pravic in dolžnosti ter ne vedo, kako naj pridobijo potrebne odgovore ali pomoč; poudarja, da je treba oblikovati informacije, ki bodo upoštevale posebnosti ranljivih skupin potrošnikov;

| 46. | poudarja, da je enako pomembno, da imajo državljani možnost izraziti svoje pomisleke glede notranjega trga in da lahko posredujejo svoje predloge tako, da bo njihovo mnenje v Evropski komisiji in Evropskem parlamentu bolj upoštevano; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je enako pomembno, da imajo državljani možnost izraziti svoje pomisleke glede notranjega trga in da lahko posredujejo svoje predloge tako, da bo njihovo mnenje v Evropski komisiji in Evropskem parlamentu bolj upoštevano;

| 47. | poziva Komisijo, naj izkoristi vse razpoložljive tehnološke vire in z državljani začne dialog o enotnem trgu, in sicer z organizacijo kampanj obveščanja na osnovi 20 glavnih pomislekov, v katerih bi državljane in podjetja seznanjali s prednostmi enotnega trga, praktičnimi in oprijemljivimi rešitvami njihovih vsakodnevnih težav in njihovimi pravicami, obenem pa bi jih spodbujali k ustvarjanju konkurenčnega, pravičnega in uravnoteženega trga in namenili posebno pozornost okrepitvi enotnih kontaktnih točk; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj izkoristi vse razpoložljive tehnološke vire in z državljani začne dialog o enotnem trgu, in sicer z organizacijo kampanj obveščanja na osnovi 20 glavnih pomislekov, v katerih bi državljane in podjetja seznanjali s prednostmi enotnega trga, praktičnimi in oprijemljivimi rešitvami njihovih vsakodnevnih težav in njihovimi pravicami, obenem pa bi jih spodbujali k ustvarjanju konkurenčnega, pravičnega in uravnoteženega trga in namenili posebno pozornost okrepitvi enotnih kontaktnih točk;

| 48. | pozdravlja dejavnost enotnih kontaktnih točk, ki poenostavljajo dostop do informacij o izvajanju poslovanja v državah članicah in v okviru enotne nacionalne kontaktne točke združujejo vse formalnosti in upravne zahteve, potrebne za ustanovitev podjetja in njegovo širitev čez meje; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja dejavnost enotnih kontaktnih točk, ki poenostavljajo dostop do informacij o izvajanju poslovanja v državah članicah in v okviru enotne nacionalne kontaktne točke združujejo vse formalnosti in upravne zahteve, potrebne za ustanovitev podjetja in njegovo širitev čez meje;

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj se kolikor mogoče osredotočijo na dragocene komunikacijske strategije in mehanizme obveščanja v zvezi z uporabo socialnovarstvenih pravic in prejemkov državljanov po vsej EU; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo in države članice, naj se kolikor mogoče osredotočijo na dragocene komunikacijske strategije in mehanizme obveščanja v zvezi z uporabo socialnovarstvenih pravic in prejemkov državljanov po vsej EU;

| 50. | poudarja, da je v kampanje obveščanja pomembno vključiti lokalne in regionalne organe in organizacije ter civilno družbo, ter vztraja zlasti pri tem, da je treba te kampanje izvajati v šolah in na univerzah, da nove generacije pripravimo na dejavnejše evropsko državljanstvo; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je v kampanje obveščanja pomembno vključiti lokalne in regionalne organe in organizacije ter civilno družbo, ter vztraja zlasti pri tem, da je treba te kampanje izvajati v šolah in na univerzah, da nove generacije pripravimo na dejavnejše evropsko državljanstvo;

| 51. | je prepričan, da zaupanje potrošnikov v dobro delujoč trg za finančne storitve dolgoročno spodbuja finančno stabilnost, rast, učinkovitost in inovacije; zato poudarja, da je treba potrošnikom zagotoviti boljši dostop do informacij in neodvisno svetovanje v tem sektorju ter preprečevati navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

51.

je prepričan, da zaupanje potrošnikov v dobro delujoč trg za finančne storitve dolgoročno spodbuja finančno stabilnost, rast, učinkovitost in inovacije; zato poudarja, da je treba potrošnikom zagotoviti boljši dostop do informacij in neodvisno svetovanje v tem sektorju ter preprečevati navzkrižja interesov;

| 52. | poudarja, da obstajajo velike razlike med računi za energijo različnih dobaviteljev, in sicer glede količine in kakovosti informacij, posredovanih evropskim odjemalcem energije, ter poudarja, da je potrošnikom bistveno zagotoviti pravočasne in ustrezne informacije o porabi in cenah, da lahko izberejo dobavitelja po želji; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da obstajajo velike razlike med računi za energijo različnih dobaviteljev, in sicer glede količine in kakovosti informacij, posredovanih evropskim odjemalcem energije, ter poudarja, da je potrošnikom bistveno zagotoviti pravočasne in ustrezne informacije o porabi in cenah, da lahko izberejo dobavitelja po želji;

| 53. | spodbuja oblikovanje skupne metodologije ter skupne, celostne in enostavne oblike računov za energijo z minimalno količino informacij, ki bi jih morali dobavitelji vključiti v izpis računov, da bi lahko potrošniki povsod v EU razumeli vsebino svojih računov za energijo, s čimer bi omogočili gospodarnejšo in učinkovitejšo rabo energije; |
| --- | --- |

53.

spodbuja oblikovanje skupne metodologije ter skupne, celostne in enostavne oblike računov za energijo z minimalno količino informacij, ki bi jih morali dobavitelji vključiti v izpis računov, da bi lahko potrošniki povsod v EU razumeli vsebino svojih računov za energijo, s čimer bi omogočili gospodarnejšo in učinkovitejšo rabo energije;

| 54. | poziva države članice, naj nacionalnim regulativnim organom zagotovijo pooblastila in sredstva, potrebna za opravljanje njihovih dolžnosti, na primer s spremljanjem ali ustreznim obravnavanjem pritožb potrošnikov; poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, naj podata predloge glede možnosti za izboljšanje nadzornih pristojnosti nacionalnih regulativnih organov; poziva Komisijo, naj spodbuja izboljšave pri usklajevanju in izmenjavi najboljše prakse in informacij med nacionalnimi regulativnimi organi ter nacionalnimi in evropskimi pristojnimi organi; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice, naj nacionalnim regulativnim organom zagotovijo pooblastila in sredstva, potrebna za opravljanje njihovih dolžnosti, na primer s spremljanjem ali ustreznim obravnavanjem pritožb potrošnikov; poziva Komisijo in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, naj podata predloge glede možnosti za izboljšanje nadzornih pristojnosti nacionalnih regulativnih organov; poziva Komisijo, naj spodbuja izboljšave pri usklajevanju in izmenjavi najboljše prakse in informacij med nacionalnimi regulativnimi organi ter nacionalnimi in evropskimi pristojnimi organi;

| 55. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami razvije dejanski konkurenčen digitalni enotni trg za evropske potrošnike in podjetja, predvsem mala in srednja; želi opomniti, da bo imel obstoj resničnega evropskega enotnega digitalnega trga družbeno-gospodarske koristi za evropske potrošnike na splošno ter posebej za prebivalce manj dostopnih odročnih regij in invalide, pa tudi za podjetja EU, zlasti mala in srednja, ki bodo tako imela dostop do novih trgov; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami razvije dejanski konkurenčen digitalni enotni trg za evropske potrošnike in podjetja, predvsem mala in srednja; želi opomniti, da bo imel obstoj resničnega evropskega enotnega digitalnega trga družbeno-gospodarske koristi za evropske potrošnike na splošno ter posebej za prebivalce manj dostopnih odročnih regij in invalide, pa tudi za podjetja EU, zlasti mala in srednja, ki bodo tako imela dostop do novih trgov;

| 56. | poudarja, da je treba za oblikovanje resničnega evropskega enotnega digitalnega trga okrepiti zaupanje in varnost potrošnikov, tako da se zagotovita varstvo osebnih podatkov potrošnikov in zanesljivost digitalnega podpisa ter okrepijo mehanizmi reševanja sporov ter zaupanje in varnost pri uporabljenih plačilnih sredstvih; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba za oblikovanje resničnega evropskega enotnega digitalnega trga okrepiti zaupanje in varnost potrošnikov, tako da se zagotovita varstvo osebnih podatkov potrošnikov in zanesljivost digitalnega podpisa ter okrepijo mehanizmi reševanja sporov ter zaupanje in varnost pri uporabljenih plačilnih sredstvih;

| 57. | opozarja, da je treba zapolniti pravne praznine in sprejeti učinkovite instrumente za odpravo ovir, povezanih z razlikami v pogodbenem pravu, ki so vzrok za trgovinske ovire, dodatne transakcijske stroške in pravno negotovost za podjetja, zaradi česar potrošniki enotnemu trgu ne zaupajo; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da je treba zapolniti pravne praznine in sprejeti učinkovite instrumente za odpravo ovir, povezanih z razlikami v pogodbenem pravu, ki so vzrok za trgovinske ovire, dodatne transakcijske stroške in pravno negotovost za podjetja, zaradi česar potrošniki enotnemu trgu ne zaupajo;

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da bodo vsi državljani popolnoma obveščeni o pravicah, ki jih imajo na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, ter o svojih finančnih obveznostih pri uporabi zdravstvenih storitev in oskrbe v različnih državah članicah; poudarja, da morajo biti informacije razumljive in zlahka dostopne, tudi po elektronski poti, ter dostopne invalidnim državljanom; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da bodo vsi državljani popolnoma obveščeni o pravicah, ki jih imajo na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, ter o svojih finančnih obveznostih pri uporabi zdravstvenih storitev in oskrbe v različnih državah članicah; poudarja, da morajo biti informacije razumljive in zlahka dostopne, tudi po elektronski poti, ter dostopne invalidnim državljanom;

| 59. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi državljani, ki imajo pravico do evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, to na zahtevo prejeli, in da se bodo takoj odpravile vse nepravilnosti pri uporabi pravil; poziva države članice, naj zagotovijo informacije o vseh dodatnih zavarovanjih ali drugih ukrepih, ki bi jih utegnili državljani v tujini potrebovati, da bi bili upravičeni do enakega zdravstvenega varstva kot doma; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi državljani, ki imajo pravico do evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, to na zahtevo prejeli, in da se bodo takoj odpravile vse nepravilnosti pri uporabi pravil; poziva države članice, naj zagotovijo informacije o vseh dodatnih zavarovanjih ali drugih ukrepih, ki bi jih utegnili državljani v tujini potrebovati, da bi bili upravičeni do enakega zdravstvenega varstva kot doma;

| 60. | poziva države članice, naj poenostavijo in pospešijo upravne postopke za povračilo stroškov zdravljenja v tujini in zagotovijo, da bodo njihovi sistemi socialnega in zdravstvenega zavarovanja zagotavljali zadostno varstvo mobilnih državljanov; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj poenostavijo in pospešijo upravne postopke za povračilo stroškov zdravljenja v tujini in zagotovijo, da bodo njihovi sistemi socialnega in zdravstvenega zavarovanja zagotavljali zadostno varstvo mobilnih državljanov;

| 61. | poudarja pomanjkljivo obveščenost uradnikov in drugih uslužbencev regionalnih in lokalnih uprav o možnostih evropske in mednarodne mobilnosti; poudarja, da bo evropska in mednarodna mobilnost teh uradnikov in drugih uslužbencev prispevala k oblikovanju sodobnejših in učinkovitejših uprav v državah članicah, kar je bistveno za izvajanje pravnega reda EU, hkrati pa bo omogočalo izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

61.

poudarja pomanjkljivo obveščenost uradnikov in drugih uslužbencev regionalnih in lokalnih uprav o možnostih evropske in mednarodne mobilnosti; poudarja, da bo evropska in mednarodna mobilnost teh uradnikov in drugih uslužbencev prispevala k oblikovanju sodobnejših in učinkovitejših uprav v državah članicah, kar je bistveno za izvajanje pravnega reda EU, hkrati pa bo omogočalo izmenjavo dobre prakse;

IV.
     
  Zakonodaja/prenos

| 62. | poudarja, da je uspešnost zakonodaje EU vedno odvisna od njene uporabe in prenosa v nacionalno zakonodajo držav članic v razumnem času; meni, da je bistven reden, temeljit in učinkovit nadzor na tem področju, ter poziva Komisijo, naj v primeru nedoslednega prenosa ukrepa in pri tem še naprej tesno sodeluje s Parlamentom; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je uspešnost zakonodaje EU vedno odvisna od njene uporabe in prenosa v nacionalno zakonodajo držav članic v razumnem času; meni, da je bistven reden, temeljit in učinkovit nadzor na tem področju, ter poziva Komisijo, naj v primeru nedoslednega prenosa ukrepa in pri tem še naprej tesno sodeluje s Parlamentom;

| 63. | priznava, da je bilo konec leta 2010 kljub zmanjšanju števila postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Evropska komisija, še vedno odprtih okrog 2100 tovrstnih postopkov; |
| --- | --- |

63.

priznava, da je bilo konec leta 2010 kljub zmanjšanju števila postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Evropska komisija, še vedno odprtih okrog 2100 tovrstnih postopkov;

| 64. | opozarja na številne peticije, ki jih je prejel odbor Parlamenta za peticije in se nanašajo na težave državljanov na notranjem trgu, zlasti glede nepravilnega prenosa ali izvajanja prava EU; poziva Komisijo, naj v svoje poročilo vključi ugotovitve in rezultate peticij, predloženih Odboru za peticije; poudarja, da bi bilo treba bolje izkoristiti postopek za peticije, da bi izboljšali zakonodajne postopke EU, med drugim z boljšim ozaveščanjem državljanov o njihovi pravici do vložitve peticije, zlasti kar zadeva zakonodajna sredstva za odpravo ovir pri čezmejnem trgovanju in spoštovanje pravic potrošnikov; |
| --- | --- |

64.

opozarja na številne peticije, ki jih je prejel odbor Parlamenta za peticije in se nanašajo na težave državljanov na notranjem trgu, zlasti glede nepravilnega prenosa ali izvajanja prava EU; poziva Komisijo, naj v svoje poročilo vključi ugotovitve in rezultate peticij, predloženih Odboru za peticije; poudarja, da bi bilo treba bolje izkoristiti postopek za peticije, da bi izboljšali zakonodajne postopke EU, med drugim z boljšim ozaveščanjem državljanov o njihovi pravici do vložitve peticije, zlasti kar zadeva zakonodajna sredstva za odpravo ovir pri čezmejnem trgovanju in spoštovanje pravic potrošnikov;

| 65. | poziva države članice, naj prednostno zagotovijo pravilen in pravočasen prenos zakonodaje o enotnem trgu in zmanjšanje nepravilnosti; poziva države članice, naj vzpostavijo "test enotnega trga" v okviru priprave nacionalne zakonodaje ob upoštevanju učinka svojih predpisov na državljane in podjetja v okviru notranjega trga; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice, naj prednostno zagotovijo pravilen in pravočasen prenos zakonodaje o enotnem trgu in zmanjšanje nepravilnosti; poziva države članice, naj vzpostavijo "test enotnega trga" v okviru priprave nacionalne zakonodaje ob upoštevanju učinka svojih predpisov na državljane in podjetja v okviru notranjega trga;

| 66. | poudarja, da morajo postopki za vračilo DDV pri čezmejnem poslovanju podjetij postati manj birokratski in zapleteni; poudarja, da je treba povečati dostop do financiranja s čezmejnim tveganim kapitalom; poziva Komisijo in države članice, naj glede na to, da so bile v zakonodaji o enotnem trgu ugotovljene vrzeli na področju zakonodaje in izvajanja, okrepijo prizadevanja za učinkovito izvajanje ustrezne zakonodaje, zlasti o vprašanjih v zvezi s socialno zaščito; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da morajo postopki za vračilo DDV pri čezmejnem poslovanju podjetij postati manj birokratski in zapleteni; poudarja, da je treba povečati dostop do financiranja s čezmejnim tveganim kapitalom; poziva Komisijo in države članice, naj glede na to, da so bile v zakonodaji o enotnem trgu ugotovljene vrzeli na področju zakonodaje in izvajanja, okrepijo prizadevanja za učinkovito izvajanje ustrezne zakonodaje, zlasti o vprašanjih v zvezi s socialno zaščito;

| 67. | poziva Komisijo, naj v postopkih za ugotavljanje kršitev zaradi nepravilnega prenosa ali neprenosa zakonodaje EU upošteva zadevni sektor dejavnosti in učinek na enotni trg; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj v postopkih za ugotavljanje kršitev zaradi nepravilnega prenosa ali neprenosa zakonodaje EU upošteva zadevni sektor dejavnosti in učinek na enotni trg;

| 68. | poziva Komisijo, naj pri postopkih za ugotavljanje kršitev dodobra izkoristi spremembe, ki jih prinaša člen 260 PDEU; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj pri postopkih za ugotavljanje kršitev dodobra izkoristi spremembe, ki jih prinaša člen 260 PDEU;

| 69. | podpira prizadevanja Komisije za poenostavitev čezmejne prenosljivosti osebnih vozil ter poziva države članice, naj dosledno izvajajo načela zakonodaje EU o registraciji osebnih vozil v drugih državah članicah; v zvezi s tem opozarja, da je treba v državah članicah dovoliti registracijo vseh osebnih vozil (tudi tistih z volanom na desni strani), ki so v skladu z ustreznim sistemom EU-homologacije, in poziva Komisijo, naj poveča varnost usklajenih potrdil o registraciji, da se bo čim bolj zmanjšala nevarnost ponovne registracije ukradenih vozil s ponarejenimi potrdili o registraciji; |
| --- | --- |

69.

podpira prizadevanja Komisije za poenostavitev čezmejne prenosljivosti osebnih vozil ter poziva države članice, naj dosledno izvajajo načela zakonodaje EU o registraciji osebnih vozil v drugih državah članicah; v zvezi s tem opozarja, da je treba v državah članicah dovoliti registracijo vseh osebnih vozil (tudi tistih z volanom na desni strani), ki so v skladu z ustreznim sistemom EU-homologacije, in poziva Komisijo, naj poveča varnost usklajenih potrdil o registraciji, da se bo čim bolj zmanjšala nevarnost ponovne registracije ukradenih vozil s ponarejenimi potrdili o registraciji;

| 70. | poziva Komisijo, naj uporablja ničelno toleranco do vseh diskriminatornih pravil in praks v državah članicah na področju zaposlovanja, ki so v nasprotju s pravom Evropske unije, in naj v primeru kršitve nemudoma sproži ustrezne postopke; poziva jo tudi, naj ne bo prizanesljiva do drugih oblik diskriminacijskega ali neupravičenega ravnanja, nadzora ali zahtev, ki bi onemogočali evropske delavce in delodajalce pri izvajanju njihovih pravic po pravu EU; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj uporablja ničelno toleranco do vseh diskriminatornih pravil in praks v državah članicah na področju zaposlovanja, ki so v nasprotju s pravom Evropske unije, in naj v primeru kršitve nemudoma sproži ustrezne postopke; poziva jo tudi, naj ne bo prizanesljiva do drugih oblik diskriminacijskega ali neupravičenega ravnanja, nadzora ali zahtev, ki bi onemogočali evropske delavce in delodajalce pri izvajanju njihovih pravic po pravu EU;

| 71. | želi spomniti, da je prosti pretok delavcev temeljna pravica, ki jim mora biti omogočena brez vsakršne diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom ter drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji; je prepričan, da je treba za zagotovitev te svoboščine delavce ustrezno obveščati, vzpostaviti ustrezna pravna sredstva in zagotoviti strogo izvajanje s tem povezanih predpisov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

71.

želi spomniti, da je prosti pretok delavcev temeljna pravica, ki jim mora biti omogočena brez vsakršne diskriminacije na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom ter drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji; je prepričan, da je treba za zagotovitev te svoboščine delavce ustrezno obveščati, vzpostaviti ustrezna pravna sredstva in zagotoviti strogo izvajanje s tem povezanih predpisov v vseh državah članicah;

| 72. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos in dejansko uporabo Direktive 2000/78/ES v državah članicah ter v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti posreduje; poziva države članice in Svet, naj nujno sprejetje predloga direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost obravnavajo prednostno; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos in dejansko uporabo Direktive 2000/78/ES v državah članicah ter v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti posreduje; poziva države članice in Svet, naj nujno sprejetje predloga direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost obravnavajo prednostno;

| 73. | poudarja, da je treba izboljšati delovne pogoje delavcev, napotenih v EU, in jim zagotoviti ustrezno varstvo brez diskriminacije; poziva k boljšemu izvajanju in uporabi direktive o napotitvi delavcev v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji; ob tem pozdravlja sklepe foruma o enotnem trgu; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba izboljšati delovne pogoje delavcev, napotenih v EU, in jim zagotoviti ustrezno varstvo brez diskriminacije; poziva k boljšemu izvajanju in uporabi direktive o napotitvi delavcev v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji; ob tem pozdravlja sklepe foruma o enotnem trgu;

| 74. | opozarja, da veljavna zakonodaja EU ščiti pravice potrošnikov in zagotavlja trdno podlago za konkurenčen evropski energetski trg, vendar v številnih državah članicah še ni ustrezno prenesena v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

74.

opozarja, da veljavna zakonodaja EU ščiti pravice potrošnikov in zagotavlja trdno podlago za konkurenčen evropski energetski trg, vendar v številnih državah članicah še ni ustrezno prenesena v nacionalno zakonodajo;

| 75. | poziva države članice, naj začnejo v celoti izvajati tretji energetski sveženj in ostalo s tem povezano zakonodajo EU ter pri tem upoštevajo dogovorjene roke; poziva Komisijo, naj začne intenzivno spremljati prenos teh pravil; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj začnejo v celoti izvajati tretji energetski sveženj in ostalo s tem povezano zakonodajo EU ter pri tem upoštevajo dogovorjene roke; poziva Komisijo, naj začne intenzivno spremljati prenos teh pravil;

| 76. | spodbuja Komisijo, naj še naprej spodbuja primere najboljše prakse na področju prenosa zakonodaje o enotnem trgu; |
| --- | --- |

76.

spodbuja Komisijo, naj še naprej spodbuja primere najboljše prakse na področju prenosa zakonodaje o enotnem trgu;

| 77. | poudarja, da je dosledno in usklajeno izvajanje ter izvrševanje varstva potnikov povsod v Uniji bistveno za državljane, ki potujejo, vključno z osebami z omejeno mobilnostjo, ter za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za vse prevoznike; ugotavlja, da se invalidi na potovanjih zelo pogosto srečujejo z ovirami, ki jim zapirajo številne možnosti enotnega trga, in poziva Komisijo, naj pri pravicah potnikov bolj upošteva ta vidik; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je dosledno in usklajeno izvajanje ter izvrševanje varstva potnikov povsod v Uniji bistveno za državljane, ki potujejo, vključno z osebami z omejeno mobilnostjo, ter za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za vse prevoznike; ugotavlja, da se invalidi na potovanjih zelo pogosto srečujejo z ovirami, ki jim zapirajo številne možnosti enotnega trga, in poziva Komisijo, naj pri pravicah potnikov bolj upošteva ta vidik;

| 78. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za pravilno izvajanje zakonodaje o pravicah potnikov, za ozaveščenost evropskih državljanov glede pravic potnikov v EU in zlasti za spoštovanje teh pravic; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za pravilno izvajanje zakonodaje o pravicah potnikov, za ozaveščenost evropskih državljanov glede pravic potnikov v EU in zlasti za spoštovanje teh pravic;

| 79. | poudarja, da je treba reševati težave, s katerimi se srečujejo državljani in podjetja; ugotavlja, da so bila kljub minimalnim dokazom, vključenim v delovni dokument, za številna opredeljena problematična področja nedavno izvedene ocene učinka in so bila vključena v predloge Komisije; je trdno prepričan, da mora Komisija na področjih, na katerih so predlagani ukrepi, predložiti neposredne in trdne dokaze v podporo možnosti politike, ki jo je izbrala v osnutku zakonodaje; poziva Parlament, naj ob obravnavanju osnutkov predlogov veliko pozornost nameni natančnosti in prepričljivosti ocen učinka Komisije, da bo sprejeta zakonodaja enako zadovoljila potrebe državljanov in podjetij; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je treba reševati težave, s katerimi se srečujejo državljani in podjetja; ugotavlja, da so bila kljub minimalnim dokazom, vključenim v delovni dokument, za številna opredeljena problematična področja nedavno izvedene ocene učinka in so bila vključena v predloge Komisije; je trdno prepričan, da mora Komisija na področjih, na katerih so predlagani ukrepi, predložiti neposredne in trdne dokaze v podporo možnosti politike, ki jo je izbrala v osnutku zakonodaje; poziva Parlament, naj ob obravnavanju osnutkov predlogov veliko pozornost nameni natančnosti in prepričljivosti ocen učinka Komisije, da bo sprejeta zakonodaja enako zadovoljila potrebe državljanov in podjetij;

| 80. | meni, da so izmenjave informacij in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi sistemi ter v zvezi s tem pozdravlja nedavno doseženo medsebojno povezanost poslovnih registrov (9); še naprej spodbuja k čezmejnemu upravnemu sodelovanju in k boljšemu mrežnemu povezovanju prek osrednjih platform; v zvezi s tem pozdravlja pobude Komisije, na primer za razvoj sistema za elektronsko prenašanje podatkov o socialni varnosti med nacionalnimi sistemi socialne varnosti; |
| --- | --- |

80.

meni, da so izmenjave informacij in spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi sistemi ter v zvezi s tem pozdravlja nedavno doseženo medsebojno povezanost poslovnih registrov (9); še naprej spodbuja k čezmejnemu upravnemu sodelovanju in k boljšemu mrežnemu povezovanju prek osrednjih platform; v zvezi s tem pozdravlja pobude Komisije, na primer za razvoj sistema za elektronsko prenašanje podatkov o socialni varnosti med nacionalnimi sistemi socialne varnosti;

| 81. | poudarja, da sta čezmejno izvrševanje ter priznavanje odločb in pravnih učinkov listin osrednjega pomena za mobilnost na notranjem trgu; upa, da se bo uredba o pravicah dedovanja kmalu uporabljala v vseh državah članicah EU; na podlagi zelene knjige iz leta 2010 (10) in posvetovanj iz leta 2011 poziva Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi s priznavanjem pravnih učinkov listin o osebnem stanju, in z zanimanjem pričakuje zakonodajne predloge, predvidene za leto 2013; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da sta čezmejno izvrševanje ter priznavanje odločb in pravnih učinkov listin osrednjega pomena za mobilnost na notranjem trgu; upa, da se bo uredba o pravicah dedovanja kmalu uporabljala v vseh državah članicah EU; na podlagi zelene knjige iz leta 2010 (10) in posvetovanj iz leta 2011 poziva Komisijo, naj nadaljuje delo v zvezi s priznavanjem pravnih učinkov listin o osebnem stanju, in z zanimanjem pričakuje zakonodajne predloge, predvidene za leto 2013;

| 82. | opozarja na cilj izboljšanja pravne ureditve in meni, da bi morali Komisija, Parlament in Svet okrepiti prizadevanja za izboljšanje strategije, da bi zagotovili pametno pravno ureditev; |
| --- | --- |

82.

opozarja na cilj izboljšanja pravne ureditve in meni, da bi morali Komisija, Parlament in Svet okrepiti prizadevanja za izboljšanje strategije, da bi zagotovili pametno pravno ureditev;

| 83. | podpira izkazano zavezanost obravnavanju vprašanja zakonodajnih bremen; v zvezi s tem opozarja na preteklo zavezo Parlamenta, da bo zahteval od Komisije, naj ob predlaganju nove zakonodaje opredeli enakovredne izravnave stroškov; poleg tega opominja, da je Parlament zahteval podaljšanje in razširitev programa za zmanjševanje upravnega bremena, zato se veseli predlogov za zmanjšanje upravnih bremen in zakonodajnih neprijetnosti, s katerimi bi odpravili mnoge glavne pomisleke državljanov in podjetij v zvezi z enotnim trgom; |
| --- | --- |

83.

podpira izkazano zavezanost obravnavanju vprašanja zakonodajnih bremen; v zvezi s tem opozarja na preteklo zavezo Parlamenta, da bo zahteval od Komisije, naj ob predlaganju nove zakonodaje opredeli enakovredne izravnave stroškov; poleg tega opominja, da je Parlament zahteval podaljšanje in razširitev programa za zmanjševanje upravnega bremena, zato se veseli predlogov za zmanjšanje upravnih bremen in zakonodajnih neprijetnosti, s katerimi bi odpravili mnoge glavne pomisleke državljanov in podjetij v zvezi z enotnim trgom;

| 84. | poudarja, da je treba na splošno kljub poenostavitvi zakonodaje in zmanjšanju upravnih bremen za podjetja v zvezi z uveljavljanjem svoboščin notranjega trga zagotoviti spoštovanje varnostnih in zdravstvenih predpisov, ki ščitijo potrošnike in delavce; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je treba na splošno kljub poenostavitvi zakonodaje in zmanjšanju upravnih bremen za podjetja v zvezi z uveljavljanjem svoboščin notranjega trga zagotoviti spoštovanje varnostnih in zdravstvenih predpisov, ki ščitijo potrošnike in delavce;

| 85. | poziva Komisijo, naj za vse nove evropske predpise izvede test "e-trgovine"; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, naj za vse nove evropske predpise izvede test "e-trgovine";

V.
     
  Predlogi

| 86. | poziva Evropsko komisijo, naj po dveh letih pregleda in posodobi dvajset glavnih pomislekov evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem notranjega trga; prav tako jo poziva, naj za vsak izpostavljeni pomislek pripravi preglednico, ki bo navajala akterje, pristojne za reševanje vsakega ugotovljenega osnovnega vzroka; |
| --- | --- |

86.

poziva Evropsko komisijo, naj po dveh letih pregleda in posodobi dvajset glavnih pomislekov evropskih državljanov in podjetij v zvezi z delovanjem notranjega trga; prav tako jo poziva, naj za vsak izpostavljeni pomislek pripravi preglednico, ki bo navajala akterje, pristojne za reševanje vsakega ugotovljenega osnovnega vzroka;

| 87. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih poročilih izpostavi ustrezne dejavnosti, za katere je nedvomno pristojna, kot je pravočasno in primerno ukrepanje v primeru, da države članice napačno prenesejo zakonodajo EU, zagotavljanje ustreznega izvajanja prava EU in pregledovanje neprimerne zakonodaje; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih poročilih izpostavi ustrezne dejavnosti, za katere je nedvomno pristojna, kot je pravočasno in primerno ukrepanje v primeru, da države članice napačno prenesejo zakonodajo EU, zagotavljanje ustreznega izvajanja prava EU in pregledovanje neprimerne zakonodaje;

| 88. | spodbuja Komisijo, naj v drugem polletju 2012 predloži novi akt za enotni trg "Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast"; |
| --- | --- |

88.

spodbuja Komisijo, naj v drugem polletju 2012 predloži novi akt za enotni trg "Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast";

| 89. | spodbuja Komisijo in države članice, naj svoje kampanje obveščanja javnosti v okviru evropskega leta državljanov 2013 usmerijo na področja pomislekov, ki se nanašajo na pravice na podlagi državljanstva EU, saj ti pomisleki, glede na metodologijo izbora iz poročila, resnično odražajo, kaj je za državljane EU najpomembnejše v njihovem vsakdanjem življenju na notranjem trgu; |
| --- | --- |

89.

spodbuja Komisijo in države članice, naj svoje kampanje obveščanja javnosti v okviru evropskega leta državljanov 2013 usmerijo na področja pomislekov, ki se nanašajo na pravice na podlagi državljanstva EU, saj ti pomisleki, glede na metodologijo izbora iz poročila, resnično odražajo, kaj je za državljane EU najpomembnejše v njihovem vsakdanjem življenju na notranjem trgu;

| 90. | poziva Komisijo, naj v prihodnje najde načine za združevanje poročila o državljanstvu EU s poročilom "Enotni trg z vidika ljudi", da bi se izognili podvajanju in zmedi ter preprečili tveganje pomanjkanja povezave med težavami in rešitvami. |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj v prihodnje najde načine za združevanje poročila o državljanstvu EU s poročilom "Enotni trg z vidika ljudi", da bi se izognili podvajanju in zmedi ter preprečili tveganje pomanjkanja povezave med težavami in rešitvami.

| 91. | spodbuja Komisijo, naj z državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter predstavniki civilne družbe redno pripravlja evropske kampanje obveščanja v nacionalnih, regionalnih in lokalnih medijih ter interaktivne kampanje, ki krepijo dialog z državljani o prednostih enotnega trga, njihovih pravicah in dolžnostih ter o tem, kje lahko dobijo dodatne informacije ali pomoč za rešitev svojih težav; poziva Evropsko komisijo, naj spremlja in nadzira učinkovitost in uspešnost teh kampanj obveščanja; |
| --- | --- |

91.

spodbuja Komisijo, naj z državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter predstavniki civilne družbe redno pripravlja evropske kampanje obveščanja v nacionalnih, regionalnih in lokalnih medijih ter interaktivne kampanje, ki krepijo dialog z državljani o prednostih enotnega trga, njihovih pravicah in dolžnostih ter o tem, kje lahko dobijo dodatne informacije ali pomoč za rešitev svojih težav; poziva Evropsko komisijo, naj spremlja in nadzira učinkovitost in uspešnost teh kampanj obveščanja;

| 92. | poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito povezavo med obstoječimi instrumenti, kot so SOLVIT, pregled notranjega trga, informacijski sistem za notranji trg, Tvoja Evropa – nasveti in Tvoja Evropa, da bo lahko spremljala pravilen in pravočasen prenos evropskih direktiv; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito povezavo med obstoječimi instrumenti, kot so SOLVIT, pregled notranjega trga, informacijski sistem za notranji trg, Tvoja Evropa – nasveti in Tvoja Evropa, da bo lahko spremljala pravilen in pravočasen prenos evropskih direktiv;

| 93. | poudarja, da je treba podpirati sistem EURES in njegovo učinkovito medsebojno povezanost z nacionalnimi sistemi za iskanje zaposlitve kot enega od načinov za boj proti brezposelnosti v EU in reševanje pojava, da prostega delovnega mesta ni mogoče zapolniti zaradi pomanjkanja ustrezno usposobljenih kandidatov; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je treba podpirati sistem EURES in njegovo učinkovito medsebojno povezanost z nacionalnimi sistemi za iskanje zaposlitve kot enega od načinov za boj proti brezposelnosti v EU in reševanje pojava, da prostega delovnega mesta ni mogoče zapolniti zaradi pomanjkanja ustrezno usposobljenih kandidatov;

| 94. | poziva Komisijo, naj oceni področja, na katerih pravna ureditev Skupnosti hkrati izpolnjuje cilj poenostavitve in neposrednega izvajanja držav članic ter cilje enotnega trga; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj oceni področja, na katerih pravna ureditev Skupnosti hkrati izpolnjuje cilj poenostavitve in neposrednega izvajanja držav članic ter cilje enotnega trga;

| 95. | poziva Komisijo, naj spodbuja nujne ukrepe za premagovanje neravnovesij na področju obstoječe energetske infrastrukture v Evropski uniji, ki ovirajo dokončanje notranjega energetskega trga in uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj spodbuja nujne ukrepe za premagovanje neravnovesij na področju obstoječe energetske infrastrukture v Evropski uniji, ki ovirajo dokončanje notranjega energetskega trga in uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020;

| 96. | poziva države članice, naj uporabljajo orodja IKT, da bi izboljšale preglednost in odgovornost, zmanjšale upravno breme, izboljšale upravne procese, zmanjšale emisije CO2, prihranile javna sredstva in prispevale k bolj participativni demokraciji ter hkrati okrepile stopnjo zaupanja; |
| --- | --- |

96.

poziva države članice, naj uporabljajo orodja IKT, da bi izboljšale preglednost in odgovornost, zmanjšale upravno breme, izboljšale upravne procese, zmanjšale emisije CO2, prihranile javna sredstva in prispevale k bolj participativni demokraciji ter hkrati okrepile stopnjo zaupanja;

| 97. | poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 153 PDEU pripravijo študije za zagotovitev neprekinjenega socialnega varstva mobilnim državljanom v EU in enakega obravnavanja, kot so ga deležni domači državljani, pri tem pa naj razmislijo tudi o neobveznem, prostovoljnem in prenosljivem sistemu socialnega varstva na evropski ravni, ki bo dopolnjeval splošni sistem, tako da bi zagotovili tesnejše sodelovanje na področju socialne politike; pretekle zamisli o 28. režimu sistemov socialnega varstva bi bilo treba posodobiti in vključiti v te študije; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo in države članice, naj ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 153 PDEU pripravijo študije za zagotovitev neprekinjenega socialnega varstva mobilnim državljanom v EU in enakega obravnavanja, kot so ga deležni domači državljani, pri tem pa naj razmislijo tudi o neobveznem, prostovoljnem in prenosljivem sistemu socialnega varstva na evropski ravni, ki bo dopolnjeval splošni sistem, tako da bi zagotovili tesnejše sodelovanje na področju socialne politike; pretekle zamisli o 28. režimu sistemov socialnega varstva bi bilo treba posodobiti in vključiti v te študije;

| 98. | poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za poenostavitev zapletenih nacionalnih upravnih postopkov, in naj zagotovijo, da bodo delavcem, delodajalcem in drugim, ki sodelujejo v čezmejnem zaposlovanju, na voljo vse potrebne informacije o pravicah in dolžnostih v zvezi z zaposlitvijo, kot so socialno varstvo, vključno s pomočjo za primer brezposelnosti, zdravstvo in davčni predpisi; meni, da morajo biti te informacije na voljo pred mobilnostjo, med njo in po njej, po možnosti v elektronski obliki; |
| --- | --- |

98.

poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za poenostavitev zapletenih nacionalnih upravnih postopkov, in naj zagotovijo, da bodo delavcem, delodajalcem in drugim, ki sodelujejo v čezmejnem zaposlovanju, na voljo vse potrebne informacije o pravicah in dolžnostih v zvezi z zaposlitvijo, kot so socialno varstvo, vključno s pomočjo za primer brezposelnosti, zdravstvo in davčni predpisi; meni, da morajo biti te informacije na voljo pred mobilnostjo, med njo in po njej, po možnosti v elektronski obliki;

| 99. | poziva Komisijo, naj vzpostavi osrednjo koordinacijsko točko na ravni EU, katere namen bo evidentiranje pomislekov mobilnih delavcev, delodajalcev in drugih zainteresiranih strani, da bi poiskali rešitve med državami članicami in preprečili težave, ki so posledica mobilnih zaposlitvenih razmerij, vključno z napotitvijo delavcev; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo, naj vzpostavi osrednjo koordinacijsko točko na ravni EU, katere namen bo evidentiranje pomislekov mobilnih delavcev, delodajalcev in drugih zainteresiranih strani, da bi poiskali rešitve med državami članicami in preprečili težave, ki so posledica mobilnih zaposlitvenih razmerij, vključno z napotitvijo delavcev;

| 100. | poziva države članice, naj družinske člane državljanov EU, ki niso iz EU, v vsem upravnem postopku, ki ga morajo opraviti, obravnavajo kot poštene stranke; |
| --- | --- |

100.

poziva države članice, naj družinske člane državljanov EU, ki niso iz EU, v vsem upravnem postopku, ki ga morajo opraviti, obravnavajo kot poštene stranke;

| 101. | poziva države članice, naj za vse mobilne osebe v EU vzpostavijo točko "vse na enem mestu", ki jim bo omogočila urejanje vseh postopkov v zvezi z delom in bivanjem na eni lokaciji v državi gostiteljici, vključno z izvajanjem in upravljanjem spletnih upravnih postopkov, da bi izboljšali učinkovito uveljavljanje pravic s strani državljanov, ki se gibljejo znotraj EU; |
| --- | --- |

101.

poziva države članice, naj za vse mobilne osebe v EU vzpostavijo točko "vse na enem mestu", ki jim bo omogočila urejanje vseh postopkov v zvezi z delom in bivanjem na eni lokaciji v državi gostiteljici, vključno z izvajanjem in upravljanjem spletnih upravnih postopkov, da bi izboljšali učinkovito uveljavljanje pravic s strani državljanov, ki se gibljejo znotraj EU;

| 102. | poziva Komisijo, naj vsem državljanom Evropske unije zagotovi dostop do osnovnega plačilnega računa po sprejemljivi ceni, da se poveča mobilnost; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisijo, naj vsem državljanom Evropske unije zagotovi dostop do osnovnega plačilnega računa po sprejemljivi ceni, da se poveča mobilnost;

| 103. | pozdravlja predloge Komisije za omogočanje boljšega dostopa do čezmejnega zdravstvenega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo hitro in učinkovito izvajanje Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, pri čemer naj ustrezno upoštevajo načela univerzalnosti, dostopa do dobre oskrbe, enakosti in solidarnosti; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo doseči cilj široke uvedbe storitev telemedicine in e-zdravstva do leta 2020; poleg tega podpira pilotne projekte, katerih namen je državljanom EU omogočiti varen spletni dostop do njihovih podatkov o zdravstvenem stanju ter zagotoviti medobratovalnost bolniških kartotek, da bo pacientom zagotovljena neprekinjenost zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja predloge Komisije za omogočanje boljšega dostopa do čezmejnega zdravstvenega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo hitro in učinkovito izvajanje Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, pri čemer naj ustrezno upoštevajo načela univerzalnosti, dostopa do dobre oskrbe, enakosti in solidarnosti; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo doseči cilj široke uvedbe storitev telemedicine in e-zdravstva do leta 2020; poleg tega podpira pilotne projekte, katerih namen je državljanom EU omogočiti varen spletni dostop do njihovih podatkov o zdravstvenem stanju ter zagotoviti medobratovalnost bolniških kartotek, da bo pacientom zagotovljena neprekinjenost zdravstvenega varstva;

| 104. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog o tehničnem pregledovanju motornih vozil, da bi zmanjšali upravno breme za državljane in sektor ter zagotovili dinamičen razvoj preizkusnih metod in vsebin ter najvišjo možno raven varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog o tehničnem pregledovanju motornih vozil, da bi zmanjšali upravno breme za državljane in sektor ter zagotovili dinamičen razvoj preizkusnih metod in vsebin ter najvišjo možno raven varnosti v cestnem prometu;

| 105. | poziva k vzajemnemu priznavanju tehničnih pregledov med državami članicami v primeru prenosa osebnega vozila iz ene države članice v drugo na podlagi skupnih opredelitev in primerljivih standardov preverjanja; predlaga ustanovitev evropske podatkovne zbirke, ki bi združevala tehnične podatke vseh vozil, da bi tako omogočili primerljivost na evropski ravni in olajšali čezmejno registracijo vozil; poziva države članice, naj čim bolj zmanjšajo stroške registracije osebnega vozila v drugih državah članicah, tako da s skupnim pristopom preprečijo nepotrebne stroške; |
| --- | --- |

105.

poziva k vzajemnemu priznavanju tehničnih pregledov med državami članicami v primeru prenosa osebnega vozila iz ene države članice v drugo na podlagi skupnih opredelitev in primerljivih standardov preverjanja; predlaga ustanovitev evropske podatkovne zbirke, ki bi združevala tehnične podatke vseh vozil, da bi tako omogočili primerljivost na evropski ravni in olajšali čezmejno registracijo vozil; poziva države članice, naj čim bolj zmanjšajo stroške registracije osebnega vozila v drugih državah članicah, tako da s skupnim pristopom preprečijo nepotrebne stroške;

| 106. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo doslednejše izvajanje interoperabilnosti med nacionalnimi prevoznimi storitvami in storitvami mobilnosti, proizvodi in sistemi, kot so tisti, za katere veljajo pravila EU, ki se nanašajo na cestninske sisteme ali ERTMS, vzporedno s celovitim informiranjem, oblikovanjem cen in prodajo vozovnic na področju javne in intermodalne mobilnosti na evropski ravni; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo doslednejše izvajanje interoperabilnosti med nacionalnimi prevoznimi storitvami in storitvami mobilnosti, proizvodi in sistemi, kot so tisti, za katere veljajo pravila EU, ki se nanašajo na cestninske sisteme ali ERTMS, vzporedno s celovitim informiranjem, oblikovanjem cen in prodajo vozovnic na področju javne in intermodalne mobilnosti na evropski ravni;

| 107. | poziva Komisijo, naj olajša dostop do mikro finančnih instrumentov za ustanovitev in razvoj malih podjetij, zlasti tistih, ki nameravajo delovati čezmejno; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo, naj olajša dostop do mikro finančnih instrumentov za ustanovitev in razvoj malih podjetij, zlasti tistih, ki nameravajo delovati čezmejno;

| 108. | poziva države članice in Komisijo, naj izboljšajo naložbene priložnosti za inovativna nova podjetja, tako da odpravijo ovire, ki onemogočajo vzpostavitev vseevropskega trga tveganega kapitala; |
| --- | --- |

108.

poziva države članice in Komisijo, naj izboljšajo naložbene priložnosti za inovativna nova podjetja, tako da odpravijo ovire, ki onemogočajo vzpostavitev vseevropskega trga tveganega kapitala;

| 109. | poziva države članice, naj uporabijo že obstoječe strukture in oblikujejo orodja "vse na enem mestu", da bi poenostavile in omogočile dostop do informacij, s pomočjo katerih se lahko mala in srednja podjetja potegujejo za evropska, nacionalna in lokalna sredstva, pri čemer naj upoštevajo, da imajo tovrstna orodja večjo dodano vrednost, če so ustvarjena na račun obstoječih uprav in ne povečajo stroškov davkoplačevalcev; poudarja pomen orodij "vse na enem mestu" kot temeljnih izhodiščnih točk za privabljanje in omogočanje zasebnih naložb na področju raziskav in energije, ter poziva Komisijo, naj okrepi ukrepe za nadaljnjo poenostavitev in preglednost evropskih, nacionalnih in lokalnih okvirov financiranja; poziva države članice, naj olajšajo dostop malim in srednjim podjetjem do sredstev, tako da poenostavijo pravila za prijavo in spodbujajo spletne registre za potrdila in druga dokazila; |
| --- | --- |

109.

poziva države članice, naj uporabijo že obstoječe strukture in oblikujejo orodja "vse na enem mestu", da bi poenostavile in omogočile dostop do informacij, s pomočjo katerih se lahko mala in srednja podjetja potegujejo za evropska, nacionalna in lokalna sredstva, pri čemer naj upoštevajo, da imajo tovrstna orodja večjo dodano vrednost, če so ustvarjena na račun obstoječih uprav in ne povečajo stroškov davkoplačevalcev; poudarja pomen orodij "vse na enem mestu" kot temeljnih izhodiščnih točk za privabljanje in omogočanje zasebnih naložb na področju raziskav in energije, ter poziva Komisijo, naj okrepi ukrepe za nadaljnjo poenostavitev in preglednost evropskih, nacionalnih in lokalnih okvirov financiranja; poziva države članice, naj olajšajo dostop malim in srednjim podjetjem do sredstev, tako da poenostavijo pravila za prijavo in spodbujajo spletne registre za potrdila in druga dokazila;

| 110. | poziva države članice in Komisijo, naj dosežejo dogovore, s katerimi bo malim in srednjim podjetjem omogočeno delovanje po vsej EU in trženje njihovih zamisli, tako da jim zagotovijo boljši dostop do trgov in zmanjšajo birokracijo; |
| --- | --- |

110.

poziva države članice in Komisijo, naj dosežejo dogovore, s katerimi bo malim in srednjim podjetjem omogočeno delovanje po vsej EU in trženje njihovih zamisli, tako da jim zagotovijo boljši dostop do trgov in zmanjšajo birokracijo;

| 111. | poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za boljšo zaščito potnikov v primeru stečaja letalskih družb, na primer z uvedbo obveznega zavarovanja za letalske družbe ali oblikovanjem jamstvenega sklada; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za boljšo zaščito potnikov v primeru stečaja letalskih družb, na primer z uvedbo obveznega zavarovanja za letalske družbe ali oblikovanjem jamstvenega sklada;

| 112. | opozarja, da potniki še vedno težko rezervirajo in kupijo vozovnice za multimodalna potovanja znotraj EU, ter poziva Komisijo, države članice in prevoznike, naj poskrbijo za uvedbo celovitega in multimodalnega sistema za izdajo vozovnic; |
| --- | --- |

112.

opozarja, da potniki še vedno težko rezervirajo in kupijo vozovnice za multimodalna potovanja znotraj EU, ter poziva Komisijo, države članice in prevoznike, naj poskrbijo za uvedbo celovitega in multimodalnega sistema za izdajo vozovnic;

| 113. | poziva Komisijo, naj predloži predlog o pravicah potnikov pri uporabi več kot enega načina prevoza, da bi bila zakonodaja v skladu s spreminjajočimi se multimodalnimi vzorci mobilnosti. |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo, naj predloži predlog o pravicah potnikov pri uporabi več kot enega načina prevoza, da bi bila zakonodaja v skladu s spreminjajočimi se multimodalnimi vzorci mobilnosti.

| 114. | poziva Komisijo, naj preoblikuje informacijski sistem za notranji trg (IMI), tako da razširi njegovo področje delovanja in izboljša delovanje upravnega sodelovanja, ter prenovi program SOLVIT, tako da mu zagotovi nov okvir in ustrezna sredstva, zlasti na področju človeških virov, da bi zagotovila, da bodo imeli vsi centri izkušeno in dovolj številčno osebje, s katerim bodo lahko popolnoma zadovoljivo obravnavali zahtevke, ki jih bodo prejeli; |
| --- | --- |

114.

poziva Komisijo, naj preoblikuje informacijski sistem za notranji trg (IMI), tako da razširi njegovo področje delovanja in izboljša delovanje upravnega sodelovanja, ter prenovi program SOLVIT, tako da mu zagotovi nov okvir in ustrezna sredstva, zlasti na področju človeških virov, da bi zagotovila, da bodo imeli vsi centri izkušeno in dovolj številčno osebje, s katerim bodo lahko popolnoma zadovoljivo obravnavali zahtevke, ki jih bodo prejeli;

| 115. | ponovno poziva države članice, naj izboljšajo zgodnje učenje jezikov, vzpostavijo sistem priznavanja formalnega in neformalnega izobraževanja, vključno z vseživljenjskim učenjem, ter znanj, pridobljenih v drugih državah članicah, in zagotovijo boljšo usklajenost s potrebami trga dela, da bi ustvarile delovno silo prihodnosti s primerljivimi kvalifikacijami, ki bo v korist skupnemu evropskemu trgu dela in bo povečala stopnjo produktivnosti; poleg tega poudarja potrebo po nadaljevanju prizadevanj za enakovrednost nacionalnih sistemov kvalifikacij na podlagi evropskega kvalifikacijskega okvira; |
| --- | --- |

115.

ponovno poziva države članice, naj izboljšajo zgodnje učenje jezikov, vzpostavijo sistem priznavanja formalnega in neformalnega izobraževanja, vključno z vseživljenjskim učenjem, ter znanj, pridobljenih v drugih državah članicah, in zagotovijo boljšo usklajenost s potrebami trga dela, da bi ustvarile delovno silo prihodnosti s primerljivimi kvalifikacijami, ki bo v korist skupnemu evropskemu trgu dela in bo povečala stopnjo produktivnosti; poleg tega poudarja potrebo po nadaljevanju prizadevanj za enakovrednost nacionalnih sistemov kvalifikacij na podlagi evropskega kvalifikacijskega okvira;

| 116. | meni, da bi morale izobraževalne ustanove v dodatku k podeljenim diplomam navesti, kako se lahko njihove nacionalne diplome primerjajo z diplomami v drugih državah članicah, zlasti v sosednjih državah, in kako jih je treba vrednotiti; |
| --- | --- |

116.

meni, da bi morale izobraževalne ustanove v dodatku k podeljenim diplomam navesti, kako se lahko njihove nacionalne diplome primerjajo z diplomami v drugih državah članicah, zlasti v sosednjih državah, in kako jih je treba vrednotiti;

| 117. | pozdravlja uspeh sistema avtomatičnega priznavanja iz Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in poziva, naj se oceni možnost razširitve tudi na druge poklice; |
| --- | --- |

117.

pozdravlja uspeh sistema avtomatičnega priznavanja iz Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in poziva, naj se oceni možnost razširitve tudi na druge poklice;

| 118. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za dostop do strukturnih skladov in kohezijskega sklada ter naj uporabijo pridobljene zneske za programe, povezane s poklicnim usposabljanjem, da bi zagotovile dodatno podporo za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

118.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za dostop do strukturnih skladov in kohezijskega sklada ter naj uporabijo pridobljene zneske za programe, povezane s poklicnim usposabljanjem, da bi zagotovile dodatno podporo za mala in srednja podjetja;

| 119. | poudarja pozitivne rezultate, ki so bili doseženi v nekaterih državah članicah, kjer so zahteve glede varčevanja z energijo, uvedene za energetska podjetja, prinesle različne pozitivne rezultate, vključno z bolj razširjeno uporabo pametnih električnih števcev, kar je v korist potrošnikom; |
| --- | --- |

119.

poudarja pozitivne rezultate, ki so bili doseženi v nekaterih državah članicah, kjer so zahteve glede varčevanja z energijo, uvedene za energetska podjetja, prinesle različne pozitivne rezultate, vključno z bolj razširjeno uporabo pametnih električnih števcev, kar je v korist potrošnikom;

| 120. | poziva Komisijo, naj oceni možnost izvajanja evropskega programa izmenjave uradnikov in drugih uslužbencev regionalnih in lokalnih organov; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj oceni možnost izvajanja evropskega programa izmenjave uradnikov in drugih uslužbencev regionalnih in lokalnih organov;

*

* *

| 121. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

121.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 187 E, 27.7.2008, str. 80.

(2)  UL L 176, 7.7.2009, str. 17.

(3)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(4)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 25.

(5)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 7.

(6)  Smernice za dostopnost spletnih vsebin (WCAG) 2.0. – http://www.w3.org/TR/WCAG20/

(7)  Glej http://www.un.org/disabilities/convention/conventionfull.shtml

(8)  CHAP – Sistem za registracijo pritožb in poizvedb

EU PILOT – Instrument za reševanje težav skupaj z državami članicami

NIF – Podatkovna zbirka nesporočanja ukrepov

(9)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0033.)

(10)  COM(2010)0747.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/16

---

Četrtek, 25. oktober 2012Trgovinska pogajanja EU z Japonsko

P7_TA(2012)0398

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (2012/2711(RSP))

2014/C 72 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski politiki mednarodnih naložb (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski politiki mednarodnih naložb (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (COM(2010)0612),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe, objavljenega 21. februarja 2012 (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe, objavljenega 21. februarja 2012 (COM(2012)0070),

| — | ob upoštevanju sporazuma iz leta 2001 o vzajemnem priznavanju med EU in Japonsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz leta 2001 o vzajemnem priznavanju med EU in Japonsko,

| — | ob upoštevanju sporazuma med EU in Japonsko o sodelovanju na področju protikonkurenčnih dejavnosti, sklenjenega leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med EU in Japonsko o sodelovanju na področju protikonkurenčnih dejavnosti, sklenjenega leta 2003,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Japonsko o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah, sklenjenega leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Japonsko o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah, sklenjenega leta 2008,

| — | ob upoštevanju poročila svetovalne družbe Copenhagen Economics z naslovom "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan" (Ocena trgovinskih ovir in ovir za naložbe med EU in Japonsko), objavljenega 30. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svetovalne družbe Copenhagen Economics z naslovom "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan" (Ocena trgovinskih ovir in ovir za naložbe med EU in Japonsko), objavljenega 30. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju rezultatov javnega posvetovanja Komisije o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko, objavljenih 21. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov javnega posvetovanja Komisije o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko, objavljenih 21. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 20. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. maja 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na 20. vrhunskem srečanju EU-Japonska 28. maja 2011 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (8),

| — | ob upoštevanju Protokola o zaščiti in dobrem počutju živali k Amsterdamski pogodbi iz leta 1997, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o zaščiti in dobrem počutju živali k Amsterdamski pogodbi iz leta 1997, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki je bil podpisan 2. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki je bil podpisan 2. julija 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker EU in Japonska skupaj ustvarjata več kot tretjino svetovnega BDP in več kot 20 % svetovne trgovine; |
| --- | --- |

A.

ker EU in Japonska skupaj ustvarjata več kot tretjino svetovnega BDP in več kot 20 % svetovne trgovine;

| B. | ker je skupna vrednost dvostranske trgovine v blagu med EU in Japonsko v letu 2011 znašala zgolj 116,4 milijard EUR za razliko od 444,7 milijard EUR med EU in ZDA, 428,3 EUR milijard med EU ter Kitajsko ter 306,6 milijard EUR med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

B.

ker je skupna vrednost dvostranske trgovine v blagu med EU in Japonsko v letu 2011 znašala zgolj 116,4 milijard EUR za razliko od 444,7 milijard EUR med EU in ZDA, 428,3 EUR milijard med EU ter Kitajsko ter 306,6 milijard EUR med EU in Rusijo;

| C. | ker je leta 2011 japonski presežek pri trgovanju z Evropsko unijo znašal 18,5 milijard EUR, od tega kar 30 % v avtomobilskem sektorju; |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2011 japonski presežek pri trgovanju z Evropsko unijo znašal 18,5 milijard EUR, od tega kar 30 % v avtomobilskem sektorju;

| D. | ker se Japonska na lestvici držav indeksa Svetovne banke o enostavnosti poslovanja z vidika čezmejnega trgovanja uvršča na 16. mesto, tj. pred 18 državami članicami EU; |
| --- | --- |

D.

ker se Japonska na lestvici držav indeksa Svetovne banke o enostavnosti poslovanja z vidika čezmejnega trgovanja uvršča na 16. mesto, tj. pred 18 državami članicami EU;

| E. | ker sta Svet in Komisija dejala, da je odločitev Japonske o odpravi netarifnih ovir in ovir za dostop do trga javnih naročil pogoj za začetek pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko; |
| --- | --- |

E.

ker sta Svet in Komisija dejala, da je odločitev Japonske o odpravi netarifnih ovir in ovir za dostop do trga javnih naročil pogoj za začetek pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko;

| F. | ker je svetovalna družba Copenhagen Economics v svoji študiji iz novembra 2009 ocenila, da bi se izvoz izdelkov EU na Japonsko lahko povečal za 71 %, uvoz japonskih izdelkov v EU pa za 61 %, če bi se tarifne in netarifne ovire zmanjšale na najmanjšo možno mero; |
| --- | --- |

F.

ker je svetovalna družba Copenhagen Economics v svoji študiji iz novembra 2009 ocenila, da bi se izvoz izdelkov EU na Japonsko lahko povečal za 71 %, uvoz japonskih izdelkov v EU pa za 61 %, če bi se tarifne in netarifne ovire zmanjšale na najmanjšo možno mero;

| G. | ker sta se Evropska unija in Japonska na skupnem vrhu 28. maja 2011 dogovorili, da bosta izvedli predhodno študijo za preučitev izvedljivosti, ter izrazili obojestransko pripravljenost za začetek pogajanj o sporazumu o prosti trgovini; ker se je prehodna študija zaključila; |
| --- | --- |

G.

ker sta se Evropska unija in Japonska na skupnem vrhu 28. maja 2011 dogovorili, da bosta izvedli predhodno študijo za preučitev izvedljivosti, ter izrazili obojestransko pripravljenost za začetek pogajanj o sporazumu o prosti trgovini; ker se je prehodna študija zaključila;

| H. | ker Komisija, Svet in Parlament podpirajo ohranitev svetovnega moratorija na komercialni kitolov ter prepoved mednarodne komercialne trgovine z izdelki iz kitov ter si prizadevajo za ukinitev tako imenovanega kitolova v znanstvene namene in podpirajo določitev znatnih območij oceanov in morja za zaščitena območja, v katerih je kitolov prepovedan za nedoločen čas; |
| --- | --- |

H.

ker Komisija, Svet in Parlament podpirajo ohranitev svetovnega moratorija na komercialni kitolov ter prepoved mednarodne komercialne trgovine z izdelki iz kitov ter si prizadevajo za ukinitev tako imenovanega kitolova v znanstvene namene in podpirajo določitev znatnih območij oceanov in morja za zaščitena območja, v katerih je kitolov prepovedan za nedoločen čas;

| I. | ker se je uspešno zaključila tudi vzporedna politična predhodna študija o političnem okvirnem sporazumu; |
| --- | --- |

I.

ker se je uspešno zaključila tudi vzporedna politična predhodna študija o političnem okvirnem sporazumu;

Gospodarske in politične okoliščine

| 1. | meni, da bi bilo treba upoštevati pomen Japonske kot politične zaveznice, ki se z novimi izzivi v globaliziranem svetu spopada s podobnim pristopom kakor EU; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi bilo treba upoštevati pomen Japonske kot politične zaveznice, ki se z novimi izzivi v globaliziranem svetu spopada s podobnim pristopom kakor EU;

| 2. | meni, da je za EU zelo pomembno, da celovito poglobi svoje ekonomske in trgovinske odnose z večjimi svetovnimi gospodarstvi, kot je Japonska, da bi čim bolj povečala zmogljivosti za zaposlovanje in rast v skladu s strategijo EU 2020; meni, da je to izredno pomembno zlasti glede na današnjo gospodarsko krizo, visoko stopnjo brezposelnosti in slabe napovedi za rast v EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da je za EU zelo pomembno, da celovito poglobi svoje ekonomske in trgovinske odnose z večjimi svetovnimi gospodarstvi, kot je Japonska, da bi čim bolj povečala zmogljivosti za zaposlovanje in rast v skladu s strategijo EU 2020; meni, da je to izredno pomembno zlasti glede na današnjo gospodarsko krizo, visoko stopnjo brezposelnosti in slabe napovedi za rast v EU;

| 3. | je pri tem zaskrbljen, ker je dvostranski obseg trgovine EU z Japonsko bistveno manjši od tistega z drugimi partnerji, kot so ZDA, Kitajska in Rusija; ugotavlja, da se ogromen potencial trgovinskega odnosa med EU in Japonsko še ni uresničil v korist podjetij, delavcev in potrošnikov EU, zlasti zaradi vpliva japonskih netarifnih ovir na priložnosti za evropska podjetja, povezane z dostopom do trga; |
| --- | --- |

3.

je pri tem zaskrbljen, ker je dvostranski obseg trgovine EU z Japonsko bistveno manjši od tistega z drugimi partnerji, kot so ZDA, Kitajska in Rusija; ugotavlja, da se ogromen potencial trgovinskega odnosa med EU in Japonsko še ni uresničil v korist podjetij, delavcev in potrošnikov EU, zlasti zaradi vpliva japonskih netarifnih ovir na priložnosti za evropska podjetja, povezane z dostopom do trga;

| 4. | je seznanjen, da Japonska svoje interese uveljavlja v drugih večjih sporazumih o prosti trgovini, kot sta potencialni tovrstni sporazum med Japonsko, Kitajsko in Južno Korejo ter čezpacifiško partnerstvo, pogaja pa se tudi o več drugih dvostranskih sporazumih; meni, da bi morala EU črpati iz lastnih izkušenj iz sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo, da bi v pogajanjih z Japonsko dosegla primerljiv obseg dostopa do trga; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen, da Japonska svoje interese uveljavlja v drugih večjih sporazumih o prosti trgovini, kot sta potencialni tovrstni sporazum med Japonsko, Kitajsko in Južno Korejo ter čezpacifiško partnerstvo, pogaja pa se tudi o več drugih dvostranskih sporazumih; meni, da bi morala EU črpati iz lastnih izkušenj iz sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo, da bi v pogajanjih z Japonsko dosegla primerljiv obseg dostopa do trga;

Predhodna študija

| 5. | je seznanjen, da sta bili z rezultati zaključene predhodne študije EU-Japonska zadovoljni tako Komisija kot japonska vlada; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen, da sta bili z rezultati zaključene predhodne študije EU-Japonska zadovoljni tako Komisija kot japonska vlada;

| 6. | pozdravlja poudarek na odpravi netarifnih ovir in ovir za dostop do trga javnih naročil pri pogajanjih v okviru predhodne študije, kot je zahteval Parlament; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja poudarek na odpravi netarifnih ovir in ovir za dostop do trga javnih naročil pri pogajanjih v okviru predhodne študije, kot je zahteval Parlament;

| 7. | opozarja, da so načrti sicer del koraka bliže, vendar so nekateri premalo natančni, kar ustvarja manevrski prostor za interpretacijo (denimo določbe o javnih naročilih v železniškem prometu); zato meni, da mora Japonska od začetka pogajanj izkazati večjo pripravljenost; poudarja, da je uresničevanje teh zavez bistveno, zato poziva k čimprejšnjem doseganju konkretnih rezultatov, po možnosti še pred določenimi roki; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da so načrti sicer del koraka bliže, vendar so nekateri premalo natančni, kar ustvarja manevrski prostor za interpretacijo (denimo določbe o javnih naročilih v železniškem prometu); zato meni, da mora Japonska od začetka pogajanj izkazati večjo pripravljenost; poudarja, da je uresničevanje teh zavez bistveno, zato poziva k čimprejšnjem doseganju konkretnih rezultatov, po možnosti še pred določenimi roki;

| 8. | poziva japonsko vlado, naj na začetku formalnih pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko ponovno potrdi zaveze, sprejete v okviru predhodne študije, zlasti v zvezi z odpravo netarifnih ovir za trgovino; |
| --- | --- |

8.

poziva japonsko vlado, naj na začetku formalnih pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko ponovno potrdi zaveze, sprejete v okviru predhodne študije, zlasti v zvezi z odpravo netarifnih ovir za trgovino;

| 9. | zato poziva Svet, naj kot pogoj za sprejetje pogajalskih smernic za sporazum o prosti trgovini z Japonsko vztraja pri zavezujoči revizijski klavzuli, ki bo aktivirana v enem letu po začetku pogajanj, da bi ocenili, ali je Japonska dosegla jasne rezultate pri odpravo netarifnih ovir, zlasti tistih, ki zadevajo avtomobilski sektor EU, kot tudi ovir na trgu javnih naročil na področju železniškega in mestnega prevoza, kakor je bilo dogovorjeno v predhodni študiji; |
| --- | --- |

9.

zato poziva Svet, naj kot pogoj za sprejetje pogajalskih smernic za sporazum o prosti trgovini z Japonsko vztraja pri zavezujoči revizijski klavzuli, ki bo aktivirana v enem letu po začetku pogajanj, da bi ocenili, ali je Japonska dosegla jasne rezultate pri odpravo netarifnih ovir, zlasti tistih, ki zadevajo avtomobilski sektor EU, kot tudi ovir na trgu javnih naročil na področju železniškega in mestnega prevoza, kakor je bilo dogovorjeno v predhodni študiji;

Pogajalski mandat

| 10. | poziva Svet, naj dovoli Komisiji, da na podlagi izida predhodne študije in jasnih ciljev začne pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Japonsko; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet, naj dovoli Komisiji, da na podlagi izida predhodne študije in jasnih ciljev začne pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Japonsko;

| 11. | poziva Komisijo, naj enega od prvih krogov pogajanj za sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko nameni odpravi netarifnih ovir in zato v okviru revizijske klavzule zagotovi, da bo mogoče eno leto po začetku pogajanj izvesti neodvisno oceno učinka, na podlagi katere bo objektivno ocenjen napredek, dosežen glede tega ključnega vprašanja, ki skrbi Parlament; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj enega od prvih krogov pogajanj za sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko nameni odpravi netarifnih ovir in zato v okviru revizijske klavzule zagotovi, da bo mogoče eno leto po začetku pogajanj izvesti neodvisno oceno učinka, na podlagi katere bo objektivno ocenjen napredek, dosežen glede tega ključnega vprašanja, ki skrbi Parlament;

| 12. | poudarja, da mora biti takšen sporazum o prosti trgovini celovit, ambiciozen in v celoti zavezujoč v vseh trgovinskih določbah; poudarja, da mora sporazum o prosti trgovini privesti do odprtosti trga in resničnega spodbujanja trgovine in ne zgolj hipotetične, pravne odprtosti; poziva Komisijo, naj formalno in redno obvešča Parlament in Svet o stanju pogajanj in o napredku, doseženem na področju odpravljanja netarifnih ovir; meni, da bi morala Komisija po posvetovanju s Parlamentom in Svetom prekiniti pogajanja, če Japonska med pogajanji ne bo izkazala ustrezne pripravljenosti za uresničitev prednostnih zahtev EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora biti takšen sporazum o prosti trgovini celovit, ambiciozen in v celoti zavezujoč v vseh trgovinskih določbah; poudarja, da mora sporazum o prosti trgovini privesti do odprtosti trga in resničnega spodbujanja trgovine in ne zgolj hipotetične, pravne odprtosti; poziva Komisijo, naj formalno in redno obvešča Parlament in Svet o stanju pogajanj in o napredku, doseženem na področju odpravljanja netarifnih ovir; meni, da bi morala Komisija po posvetovanju s Parlamentom in Svetom prekiniti pogajanja, če Japonska med pogajanji ne bo izkazala ustrezne pripravljenosti za uresničitev prednostnih zahtev EU;

| 13. | ugotavlja, da je precej težje nadzorovati in izvajati odpravo netarifnih ovir kot pa odpravo uvoznih tarif; poziva Komisijo, naj v celoti upošteva priporočila Parlamenta iz njegove resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe, in oblikuje zaključke iz zavez o netarifnih ovirah v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, da bi razvila izvajanje najboljše prakse in mehanizme nadzora; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je precej težje nadzorovati in izvajati odpravo netarifnih ovir kot pa odpravo uvoznih tarif; poziva Komisijo, naj v celoti upošteva priporočila Parlamenta iz njegove resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe, in oblikuje zaključke iz zavez o netarifnih ovirah v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Južno Korejo, da bi razvila izvajanje najboljše prakse in mehanizme nadzora;

| 14. | poudarja, da bi moral Svet oblikovati jasen časovni načrt in v pogajalske smernice Komisije vključiti naslednje vidike, če naj bi bil sporazum o prosti trgovini resnično koristen za gospodarstvo EU:






  — | konkretne in merljive rezultate s strani japonske vlade o netarifnih ovirah, da bi odpravili veliko večino ovir v trgovinskih odnosih med EU in Japonsko; poudarja, da bi morale te zaveze zagotoviti precej več, kot že zagotavljajo dogovorjeni načrti v okviru predhodne študije; Komisija Svetu in Parlamentu redno poroča o napredku na tem področju; |
| --- | --- | --- |

14.

poudarja, da bi moral Svet oblikovati jasen časovni načrt in v pogajalske smernice Komisije vključiti naslednje vidike, če naj bi bil sporazum o prosti trgovini resnično koristen za gospodarstvo EU:

—

konkretne in merljive rezultate s strani japonske vlade o netarifnih ovirah, da bi odpravili veliko večino ovir v trgovinskih odnosih med EU in Japonsko; poudarja, da bi morale te zaveze zagotoviti precej več, kot že zagotavljajo dogovorjeni načrti v okviru predhodne študije; Komisija Svetu in Parlamentu redno poroča o napredku na tem področju;

| — | odprava obstoječih netarifnih ovir v avtomobilskem sektorju, kot so predspisi o delitvi območja ter obravnava električnih in hibridnih vozil; odpraviti bi bilo treba tudi preferencialno obravnavo za "avtomobile kei", da bi zagotovili pravično konkurenco v tem pomembnem sektorju; |
| --- | --- |

—

odprava obstoječih netarifnih ovir v avtomobilskem sektorju, kot so predspisi o delitvi območja ter obravnava električnih in hibridnih vozil; odpraviti bi bilo treba tudi preferencialno obravnavo za "avtomobile kei", da bi zagotovili pravično konkurenco v tem pomembnem sektorju;

| — | bistvene ugodnosti na področju javnih naročil, ki bodo evropskim podjetjem zagotavljale tržni dostop v strateških japonskih sektorjih, tudi v železniškem in mestnem prometu, in enako stopnjo odprtosti, kakršna velja na trgih javnih naročil v EU; |
| --- | --- |

—

bistvene ugodnosti na področju javnih naročil, ki bodo evropskim podjetjem zagotavljale tržni dostop v strateških japonskih sektorjih, tudi v železniškem in mestnem prometu, in enako stopnjo odprtosti, kakršna velja na trgih javnih naročil v EU;

| — | strog in učinkovit mehanizem za reševanje sporov, ki bo zahteval zgodnje posvetovanje med stranmi, da bi preprečili nastajanje novih netarifnih ovir in drugih preprek, ki bi onemogočale dostop do trga javnih naročil na Japonskem po začetku veljavnosti tega sporazuma; |
| --- | --- |

—

strog in učinkovit mehanizem za reševanje sporov, ki bo zahteval zgodnje posvetovanje med stranmi, da bi preprečili nastajanje novih netarifnih ovir in drugih preprek, ki bi onemogočale dostop do trga javnih naročil na Japonskem po začetku veljavnosti tega sporazuma;

| — | časovni okvir za postopno odpravljanje občutljivih netarifnih ovir v EU, da bi imela industrija EU dovolj časa za prilagoditev povečani konkurenci; meni, da bi morala biti odprava teh tarif na podlagi varnostne klavzule neločljivo povezana z napredovanjem odpravljanja ovir za dostop na trg javnih naročil in netarifnih ovir na Japonskem, zato da občutljive tarife EU ni bi bile zmanjšane brez ustrezne odprave japonskih netarifnih ovir in preprek, ki onemogočajo dostop do javnih naročil; |
| --- | --- |

—

časovni okvir za postopno odpravljanje občutljivih netarifnih ovir v EU, da bi imela industrija EU dovolj časa za prilagoditev povečani konkurenci; meni, da bi morala biti odprava teh tarif na podlagi varnostne klavzule neločljivo povezana z napredovanjem odpravljanja ovir za dostop na trg javnih naročil in netarifnih ovir na Japonskem, zato da občutljive tarife EU ni bi bile zmanjšane brez ustrezne odprave japonskih netarifnih ovir in preprek, ki onemogočajo dostop do javnih naročil;

| — | učinkoviti dvostranski varnostni ukrepi za preprečevanje strmega povečanja uvoza, kar bi resno oškodovalo (ali grozilo, da bo oškodovalo) evropsko in japonsko industrijo, zlasti v občutljivih sektorjih, kot sta avtomobilska in elektronska industrija; |
| --- | --- |

—

učinkoviti dvostranski varnostni ukrepi za preprečevanje strmega povečanja uvoza, kar bi resno oškodovalo (ali grozilo, da bo oškodovalo) evropsko in japonsko industrijo, zlasti v občutljivih sektorjih, kot sta avtomobilska in elektronska industrija;

| — | odprava bistvenega števila najbolj problematičnih ovir, ki evropskim malim in srednjim podjetjem onemogočajo dostop na trg; |
| --- | --- |

—

odprava bistvenega števila najbolj problematičnih ovir, ki evropskim malim in srednjim podjetjem onemogočajo dostop na trg;

| — | sklicevanje na mednarodne zdravstvene in fitosanitarne standarde in discipline, zlasti tiste, ki jih določa Codex alimentarius, Svetovna organizacija za zdravje živali in direktiva o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na mednarodne zdravstvene in fitosanitarne standarde in discipline, zlasti tiste, ki jih določa Codex alimentarius, Svetovna organizacija za zdravje živali in direktiva o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja;

| — | izvršilni ukrepi za zaščito geografskih oznak za kmetijske in živilske proizvode, tudi vina in žgane pijače; |
| --- | --- |

—

izvršilni ukrepi za zaščito geografskih oznak za kmetijske in živilske proizvode, tudi vina in žgane pijače;

| — | ob upoštevanju katastrofe, ki se je pripetila marca 2011, je treba močno poudariti pomen energetskega sodelovanja in večjega dostopa do trga okoljskega blaga in storitev; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju katastrofe, ki se je pripetila marca 2011, je treba močno poudariti pomen energetskega sodelovanja in večjega dostopa do trga okoljskega blaga in storitev;

| — | učinkovito poglavje o trajnostnem razvoju s temeljnimi delovnimi standardi, vključno s štirimi prednostnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela za industrijske države; to poglavje bi moralo zajemati tudi ustanovitev foruma civilne družbe, ki bo spremljal in podajal pripombe o njegovem izvajanju in učinkovitem izvajanju večstranskih sporazumov na področju okolja, dobrega počutja živali in ohranjanja biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

—

učinkovito poglavje o trajnostnem razvoju s temeljnimi delovnimi standardi, vključno s štirimi prednostnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela za industrijske države; to poglavje bi moralo zajemati tudi ustanovitev foruma civilne družbe, ki bo spremljal in podajal pripombe o njegovem izvajanju in učinkovitem izvajanju večstranskih sporazumov na področju okolja, dobrega počutja živali in ohranjanja biološke raznovrstnosti;

| — | resnične možnosti obeh strani za vzajemni dostop do trga storitev z odpravo regulativnih ovir, zlasti na področju naložb, dostopom do vseh ravni javnih naročil in bistvenimi zavezami na področju pravil o konkurenčnosti, vključno z odpravo nepravičnih prednosti v poštnem storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

—

resnične možnosti obeh strani za vzajemni dostop do trga storitev z odpravo regulativnih ovir, zlasti na področju naložb, dostopom do vseh ravni javnih naročil in bistvenimi zavezami na področju pravil o konkurenčnosti, vključno z odpravo nepravičnih prednosti v poštnem storitvenem sektorju;

| — | krepitev in širitev dialogov o regulativnem sodelovanju z zavezujočimi ureditvami, da bi izboljšali spoštovanje mednarodnih standardov in regulativno usklajevanje, zlasti s sprejetjem in izvajanjem standardov Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE); |
| --- | --- |

—

krepitev in širitev dialogov o regulativnem sodelovanju z zavezujočimi ureditvami, da bi izboljšali spoštovanje mednarodnih standardov in regulativno usklajevanje, zlasti s sprejetjem in izvajanjem standardov Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE);

| — | celovito poglavje o naložbah, ki bo vsebovalo tako vprašanje zaščite naložb kot dostop do trga; |
| --- | --- |

—

celovito poglavje o naložbah, ki bo vsebovalo tako vprašanje zaščite naložb kot dostop do trga;

| 15. | ponovno izraža prepričanje, da ima prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko možnosti za uspeh v korist obeh gospodarstev, če bodo izpolnjeni ti pogoji, ter da se bodo z večjim povezovanjem na podlagi sporazuma o gospodarskem povezovanju bistveno povečale koristi za obe gospodarstvi; |
| --- | --- |

15.

ponovno izraža prepričanje, da ima prihodnji trgovinski sporazum med EU in Japonsko možnosti za uspeh v korist obeh gospodarstev, če bodo izpolnjeni ti pogoji, ter da se bodo z večjim povezovanjem na podlagi sporazuma o gospodarskem povezovanju bistveno povečale koristi za obe gospodarstvi;

| 16. | ugotavlja, da se EU in Japonska še vedno zelo razhajata glede vprašanj, povezanih z upravljanjem ribištva in kitolova, zlasti glede japonskega kitolova pod pretvezo kitolova v znanstvene namene, ter poziva k razširitvi razprav v zvezi z odpravo kitolova in trgovine z izdelki iz kitov. |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da se EU in Japonska še vedno zelo razhajata glede vprašanj, povezanih z upravljanjem ribištva in kitolova, zlasti glede japonskega kitolova pod pretvezo kitolova v znanstvene namene, ter poziva k razširitvi razprav v zvezi z odpravo kitolova in trgovine z izdelki iz kitov.

Po pogajanjih

| 17. | če bodo pogajanja uspešna, Komisijo poziva, naj izvede drugo oceno učinka, da bi ocenila pričakovane prednosti in slabosti sporazuma za zaposlovanje in rast v EU, tudi analizo o učinku za občutljive sektorje, na primer avtomobilski in elektronski sektor, ter koristi za ofenzivne interese EU; |
| --- | --- |

17.

če bodo pogajanja uspešna, Komisijo poziva, naj izvede drugo oceno učinka, da bi ocenila pričakovane prednosti in slabosti sporazuma za zaposlovanje in rast v EU, tudi analizo o učinku za občutljive sektorje, na primer avtomobilski in elektronski sektor, ter koristi za ofenzivne interese EU;

| 18. | opominja, da bo Parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo pozvan, naj odobri morebitni sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko; |
| --- | --- |

18.

opominja, da bo Parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo pozvan, naj odobri morebitni sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko;

*

* *

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Japonske. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Japonske.

---

(1)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(3)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(4)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 34.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0412.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0565.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0225.

(8)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 46.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/21

---

Četrtek, 25. oktober 2012Poročilo EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj

P7_TA(2012)0399

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (2012/2063(INI))

2014/C 72 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 9 in 35 Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: "Evropsko soglasje" (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9 in 35 Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: "Evropsko soglasje" (1),

| — | ob upoštevanju Naslova V Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 21(2), ki določa načela in cilje zunanjega delovanja EU, ter člena 208(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Naslova V Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 21(2), ki določa načela in cilje zunanjega delovanja EU, ter člena 208(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in Konvencije iz Stockholma o obstojnih organskih onesnaževalih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in Konvencije iz Stockholma o obstojnih organskih onesnaževalih,

| — | ob upoštevanju člena 12 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Poročilo EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj" (SEC(2011)1627), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Poročilo EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj" (SEC(2011)1627),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije "EU kot globalni partner za razvoj - Pospeševanje napredka na poti k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja" (SEC(2008)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije "EU kot globalni partner za razvoj - Pospeševanje napredka na poti k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja" (SEC(2008)0434),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o delovnem programu za usklajenost politik za razvoj 2010–2013" (SEC(2010)0421), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o delovnem programu za usklajenost politik za razvoj 2010–2013" (SEC(2010)0421),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Usklajenost politik za razvoj – vzpostavitev okvira politik za pristop celotne Unije" (COM(2009)0458), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Usklajenost politik za razvoj – vzpostavitev okvira politik za pristop celotne Unije" (COM(2009)0458),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus (ODA+) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus (ODA+) (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 o usklajenosti politik za razvoj (dok. 09317/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 o usklajenosti politik za razvoj (dok. 09317/2012),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 o povečanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (dok. 09369/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 o povečanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (dok. 09369/2012),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2012 o pristopu EU k trgovini, rasti in razvoju v naslednjem desetletju (dok. 07412/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2012 o pristopu EU k trgovini, rasti in razvoju v naslednjem desetletju (dok. 07412/2012),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. maja 2012 o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti (dok. 09417/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. maja 2012 o globalnem pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti (dok. 09417/2012),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2009 o usklajenosti politik za razvoj (dok. 16079/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2009 o usklajenosti politik za razvoj (dok. 16079/2009),

| — | ob upoštevanju medsebojnega strokovnega pregleda Evropske unije v Odboru za razvojno pomoč pri OECD (OECD-DAC) iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medsebojnega strokovnega pregleda Evropske unije v Odboru za razvojno pomoč pri OECD (OECD-DAC) iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju poročila EU o odgovornosti pri pregledu napredka EU in njenih držav članic pri financiranju razvoja z dne 9. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EU o odgovornosti pri pregledu napredka EU in njenih držav članic pri financiranju razvoja z dne 9. julija 2012,

| — | ob upoštevanju študije organizacije Evert Vermeer Foundation iz februarja 2012 o politiki EU na področju surovin in rudarstvu v Ruandi – usklajenost politik za razvoj v praksi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije organizacije Evert Vermeer Foundation iz februarja 2012 o politiki EU na področju surovin in rudarstvu v Ruandi – usklajenost politik za razvoj v praksi,

| — | ob upoštevanju Deklaracije A(2010)21584 z dne 28. septembra 2010 z 21. seje Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije A(2010)21584 z dne 28. septembra 2010 z 21. seje Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0302/2012),

| A. | ker člen 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa zmanjšanje in na dolgi rok izkoreninjenje revščine, kot je opredeljena v Evropskem soglasju o razvoju, kot glavni cilj razvojne politike EU in ker Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju; |
| --- | --- |

A.

ker člen 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa zmanjšanje in na dolgi rok izkoreninjenje revščine, kot je opredeljena v Evropskem soglasju o razvoju, kot glavni cilj razvojne politike EU in ker Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju;

| B. | ker je Evropska unija v skladu s sklepi Evropskega sveta iz leta 2005 v zaključkih za usklajenost politik za razvoj ponovno potrdila, da bo zagotovila usklajenost politik za razvoj; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija v skladu s sklepi Evropskega sveta iz leta 2005 v zaključkih za usklajenost politik za razvoj ponovno potrdila, da bo zagotovila usklajenost politik za razvoj;

| C. | ker obstajajo očitni primeri neskladnosti v politikah EU na področju trgovine, kmetijstva, ribištva, podnebja, pravic intelektualne lastnine, migracij, financ, orožja in surovin, kar vpliva na razvojne cilje; ker lahko usklajenost politik za razvoj z vzpostavljanjem temeljnih sinergij med politikami EU prispeva k zmanjšanju revščine; |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo očitni primeri neskladnosti v politikah EU na področju trgovine, kmetijstva, ribištva, podnebja, pravic intelektualne lastnine, migracij, financ, orožja in surovin, kar vpliva na razvojne cilje; ker lahko usklajenost politik za razvoj z vzpostavljanjem temeljnih sinergij med politikami EU prispeva k zmanjšanju revščine;

| D. | ker novi okvir razvojne politike, predstavljen v agendi za spremembe, teži k usklajenosti politik ne samo znotraj Unije, ampak tudi v povezavi z Unijo in njenimi državami članicami, in sicer prek podpiranja skupnih programov in poudarjanja vloge EU, ki usklajuje, sklicuje sestanke in sprejema odločitve; |
| --- | --- |

D.

ker novi okvir razvojne politike, predstavljen v agendi za spremembe, teži k usklajenosti politik ne samo znotraj Unije, ampak tudi v povezavi z Unijo in njenimi državami članicami, in sicer prek podpiranja skupnih programov in poudarjanja vloge EU, ki usklajuje, sklicuje sestanke in sprejema odločitve;

| E. | ker je možno, da bi mednarodni okvir za razvojno sodelovanje v obdobju po letu 2015 igral spodbujevalno vlogo pri reševanju pomembnih razvojnih in drugih svetovnih izzivov in bi lahko pomagal pri izpolnjevanju pravic in potreb posameznikov; |
| --- | --- |

E.

ker je možno, da bi mednarodni okvir za razvojno sodelovanje v obdobju po letu 2015 igral spodbujevalno vlogo pri reševanju pomembnih razvojnih in drugih svetovnih izzivov in bi lahko pomagal pri izpolnjevanju pravic in potreb posameznikov;

| F. | ker posredne ali neposredne subvencije za evropske kmetijske izdelke kljub izboljšavam v EU še naprej negativno vplivajo na prehransko varnost in razvoj donosnega kmetijskega sektorja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

F.

ker posredne ali neposredne subvencije za evropske kmetijske izdelke kljub izboljšavam v EU še naprej negativno vplivajo na prehransko varnost in razvoj donosnega kmetijskega sektorja v državah v razvoju;

| G. | ker se je EU obvezala, da bo do leta 2015 dosegla cilj ZN in torej za uradno razvojno pomoč namenila 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND); |
| --- | --- |

G.

ker se je EU obvezala, da bo do leta 2015 dosegla cilj ZN in torej za uradno razvojno pomoč namenila 0,7 % bruto nacionalnega dohodka (BND);

| H. | ker je Sodišče Evropske unije novembra 2008 odločilo, da morajo biti postopki Evropske investicijske banke v državah v razvoju prednostno usmerjeni v razvoj pred drugimi gospodarskimi ali političnimi cilji; |
| --- | --- |

H.

ker je Sodišče Evropske unije novembra 2008 odločilo, da morajo biti postopki Evropske investicijske banke v državah v razvoju prednostno usmerjeni v razvoj pred drugimi gospodarskimi ali političnimi cilji;

| I. | ker je veliko študij pokazalo, da iz držav v razvoju vsako leto odteče med 850 milijardami USD in 1 bilijonom USD nezakonitih finančnih odlivov, kar resno ogroža fiskalne prihodke držav v razvoju in posledično njihovo sposobnost samorazvoja; |
| --- | --- |

I.

ker je veliko študij pokazalo, da iz držav v razvoju vsako leto odteče med 850 milijardami USD in 1 bilijonom USD nezakonitih finančnih odlivov, kar resno ogroža fiskalne prihodke držav v razvoju in posledično njihovo sposobnost samorazvoja;

| J. | ker agenda za spremembo (COM(2011)0637) teži k povečanju vpliva razvojne pomoči EU in pri tem ponovno poudarja, da so cilji razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti prepleteni med seboj; |
| --- | --- |

J.

ker agenda za spremembo (COM(2011)0637) teži k povečanju vpliva razvojne pomoči EU in pri tem ponovno poudarja, da so cilji razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti prepleteni med seboj;

| K. | ker javna naročila predstavljajo 19 % svetovnega BDP ali skoraj štiridesetkrat toliko kot v uradno razvojno pomoč vložijo EU in njene države članice; ker imajo kot takšna ogromen potencial, da se uporabijo kot orodje za izvajanje trajnostnih vladnih politik tako v EU kot državah, ki prejemajo uradno razvojno pomoč; |
| --- | --- |

K.

ker javna naročila predstavljajo 19 % svetovnega BDP ali skoraj štiridesetkrat toliko kot v uradno razvojno pomoč vložijo EU in njene države članice; ker imajo kot takšna ogromen potencial, da se uporabijo kot orodje za izvajanje trajnostnih vladnih politik tako v EU kot državah, ki prejemajo uradno razvojno pomoč;

| L. | ker podhranjenost po ocenah letno povzroči smrt 2,6 milijona otrok in bi lahko, če se je ne zaustavi, v prihodnjih 15 letih povzročila nepopravljivo škodo pri skoraj pol milijarde otrok; ker ima približno ena tretjina predšolskih otrok po svetu premajhno težo (premajhna teža za njihovo starost) ali zaostajajo v rasti (so prenizki za svojo starost); ker podhranjenost države stane med 2 in 4 % njihovega BDP, posameznika pa po ocenah do 11 % njegovih življenjskih prihodkov, hkrati pa za podhranjenost obstaja preizkušena in stroškovno učinkovita pomoč, ki bi predstavljala smotrno naložbo; |
| --- | --- |

L.

ker podhranjenost po ocenah letno povzroči smrt 2,6 milijona otrok in bi lahko, če se je ne zaustavi, v prihodnjih 15 letih povzročila nepopravljivo škodo pri skoraj pol milijarde otrok; ker ima približno ena tretjina predšolskih otrok po svetu premajhno težo (premajhna teža za njihovo starost) ali zaostajajo v rasti (so prenizki za svojo starost); ker podhranjenost države stane med 2 in 4 % njihovega BDP, posameznika pa po ocenah do 11 % njegovih življenjskih prihodkov, hkrati pa za podhranjenost obstaja preizkušena in stroškovno učinkovita pomoč, ki bi predstavljala smotrno naložbo;

| M. | ker se pričakuje, da se bo do leta 2030 povpraševanje po energiji in vodi povečalo za 40 %, povpraševanje po hrani pa za 50 %, in ker bo rast prebivalstva skupaj z rastjo srednjega razreda v državah v razvoju in vzponu močno obremenila naravne vire, zlasti vodo, energijo in zemljo, ter okolje; |
| --- | --- |

M.

ker se pričakuje, da se bo do leta 2030 povpraševanje po energiji in vodi povečalo za 40 %, povpraševanje po hrani pa za 50 %, in ker bo rast prebivalstva skupaj z rastjo srednjega razreda v državah v razvoju in vzponu močno obremenila naravne vire, zlasti vodo, energijo in zemljo, ter okolje;

| N. | ker si pojma človekovega razvoja in človekove varnosti delita štiri osnovne vidike: sta usmerjena v ljudi, sta večdimenzionalna, imata široke poglede na dolgoročno človekovo izpolnitev in obravnavata kronično revščino (3); |
| --- | --- |

N.

ker si pojma človekovega razvoja in človekove varnosti delita štiri osnovne vidike: sta usmerjena v ljudi, sta večdimenzionalna, imata široke poglede na dolgoročno človekovo izpolnitev in obravnavata kronično revščino (3);

| O. | ker zunanja razsežnost dveh novih skladov GD za notranje zadeve ter komponenta o migracijah in azilu tematskega programa instrumenta za razvojno sodelovanje o svetovnih javnih dobrinah in izzivih pokrivata, po pričakovanjih iz prednostnih nalog, podobna tematska področja, a z drugih vidikov; |
| --- | --- |

O.

ker zunanja razsežnost dveh novih skladov GD za notranje zadeve ter komponenta o migracijah in azilu tematskega programa instrumenta za razvojno sodelovanje o svetovnih javnih dobrinah in izzivih pokrivata, po pričakovanjih iz prednostnih nalog, podobna tematska področja, a z drugih vidikov;

| P. | ker lokalni odbori za etiko v državah, kot so Indija, Kitajska, Argentina in Rusija, še vedno odobravajo klinična preskušanja, ki jih odbori za etiko v zahodni Evropi ne odobravajo več; ker se podjetja in upravni organi ne zmenijo predvsem za etična načela, ki so za države v razvoju izjemnega pomena, kot se kaže tudi v Helsinški deklaraciji (4); |
| --- | --- |

P.

ker lokalni odbori za etiko v državah, kot so Indija, Kitajska, Argentina in Rusija, še vedno odobravajo klinična preskušanja, ki jih odbori za etiko v zahodni Evropi ne odobravajo več; ker se podjetja in upravni organi ne zmenijo predvsem za etična načela, ki so za države v razvoju izjemnega pomena, kot se kaže tudi v Helsinški deklaraciji (4);

| Q. | ker je kultura, v vseh svojih oblikah, osnovni sestavni del trajnostnega razvoja, ker prek materialne in nematerialne dediščine, ustvarjalnih sektorjev in različnih oblik umetniškega izražanja občutno prispeva h gospodarskemu razvoju, družbeni stabilnosti in zaščiti okolja; |
| --- | --- |

Q.

ker je kultura, v vseh svojih oblikah, osnovni sestavni del trajnostnega razvoja, ker prek materialne in nematerialne dediščine, ustvarjalnih sektorjev in različnih oblik umetniškega izražanja občutno prispeva h gospodarskemu razvoju, družbeni stabilnosti in zaščiti okolja;

| R. | ker študije kažejo, da če so ženske izobražene in lahko služijo in nadzirajo dohodek, ima to kar nekaj dobrih posledic: stopnja smrtnosti mater in otrok se zniža, izboljša se zdravje matere in otroka, pa tudi prehranjevanje, poveča se kmetijska produktivnost, mogoče je ublažiti podnebne spremembe, upočasni se naraščanje prebivalstva, gospodarstva se razširijo in prekinejo se začarani krogi revščine (5); |
| --- | --- |

R.

ker študije kažejo, da če so ženske izobražene in lahko služijo in nadzirajo dohodek, ima to kar nekaj dobrih posledic: stopnja smrtnosti mater in otrok se zniža, izboljša se zdravje matere in otroka, pa tudi prehranjevanje, poveča se kmetijska produktivnost, mogoče je ublažiti podnebne spremembe, upočasni se naraščanje prebivalstva, gospodarstva se razširijo in prekinejo se začarani krogi revščine (5);

| S. | ker lahko informacijske in komunikacijske tehnologije pomagajo pri blažitvi podnebnih sprememb, ne samo prek znižanja lastnega deleža emisij toplogrednih plinov, ampak tudi, da se jih uporabi za znižanje emisij v drugih sektorjih in za obravnavo sistematičnih sprememb in stranskih učinkov, na primer prek dematerializacije in opravljanja storitev dostave, prevoza in potovanja prek spleta, aplikacij za spremljanje in upravljanje, večje energetske učinkovitosti pri proizvodnji in uporabi ter upravljanju z izdelki in reciklaži; |
| --- | --- |

S.

ker lahko informacijske in komunikacijske tehnologije pomagajo pri blažitvi podnebnih sprememb, ne samo prek znižanja lastnega deleža emisij toplogrednih plinov, ampak tudi, da se jih uporabi za znižanje emisij v drugih sektorjih in za obravnavo sistematičnih sprememb in stranskih učinkov, na primer prek dematerializacije in opravljanja storitev dostave, prevoza in potovanja prek spleta, aplikacij za spremljanje in upravljanje, večje energetske učinkovitosti pri proizvodnji in uporabi ter upravljanju z izdelki in reciklaži;

| T. | ker se je v medsebojnem pregledu Odborov za razvojno pomoč Evropskih skupnosti iz leta 2007 ugotovilo, da je "dobro razumevanje ustreznosti proračunske podpore v lokalnem kontekstu pomembno"; |
| --- | --- |

T.

ker se je v medsebojnem pregledu Odborov za razvojno pomoč Evropskih skupnosti iz leta 2007 ugotovilo, da je "dobro razumevanje ustreznosti proračunske podpore v lokalnem kontekstu pomembno";

| U. | ker izobrazba lahko igra pomembno vlogo pri okoljski trajnosti, zdravju in gospodarski rasti, pri splošnem doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pa tudi pri vzpostavljanju miru; ker lahko izobrazba verjetno bolje od drugih sektorjev zagotovi zelo očitne takojšnje koristi, ki jih prinaša mir, in so bistvenega pomena za mirovne sporazume v primeru, če so izobraževalni sistemi vključujoči in se nagibajo k podpiranju odnosa, ki bo prispeval k medsebojnemu razumevanju, strpnosti in spoštovanju, zaradi česar bodo družbe manj dovzetne za nasilne konflikte; |
| --- | --- |

U.

ker izobrazba lahko igra pomembno vlogo pri okoljski trajnosti, zdravju in gospodarski rasti, pri splošnem doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pa tudi pri vzpostavljanju miru; ker lahko izobrazba verjetno bolje od drugih sektorjev zagotovi zelo očitne takojšnje koristi, ki jih prinaša mir, in so bistvenega pomena za mirovne sporazume v primeru, če so izobraževalni sistemi vključujoči in se nagibajo k podpiranju odnosa, ki bo prispeval k medsebojnemu razumevanju, strpnosti in spoštovanju, zaradi česar bodo družbe manj dovzetne za nasilne konflikte;

Uresničevanje usklajenosti politik za razvoj v praksi

| 1. | pozdravlja prizadevanja EU za usklajenost politik za razvoj; poudarja, da usklajenost politik za razvoj ni le pravna obveznost, temveč da je oblikovanje odgovornih, preglednih in vključujočih politik, ki temeljijo na človekovih pravicah, za EU priložnost, da vzpostavi enakopravna in trajnostna partnerstva z državami v razvoju, ki presegajo zgolj razvojno sodelovanje; poudarja tudi, da politike, ki so organizirane prek usklajenosti politik za razvoj, nudijo vladam in državam v razvoju priložnost in odgovornost, da same dosežejo uspeh; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja EU za usklajenost politik za razvoj; poudarja, da usklajenost politik za razvoj ni le pravna obveznost, temveč da je oblikovanje odgovornih, preglednih in vključujočih politik, ki temeljijo na človekovih pravicah, za EU priložnost, da vzpostavi enakopravna in trajnostna partnerstva z državami v razvoju, ki presegajo zgolj razvojno sodelovanje; poudarja tudi, da politike, ki so organizirane prek usklajenosti politik za razvoj, nudijo vladam in državam v razvoju priložnost in odgovornost, da same dosežejo uspeh;

| 2. | meni, da mora usklajenost politik za razvoj temeljiti na prepoznavanju pravice države ali regije, da demokratično določi lastne politike, prednostne naloge in strategije za zaščito preživetja prebivalstva v skladu z Mednarodnim paktom Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora usklajenost politik za razvoj temeljiti na prepoznavanju pravice države ali regije, da demokratično določi lastne politike, prednostne naloge in strategije za zaščito preživetja prebivalstva v skladu z Mednarodnim paktom Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah;

| 3. | pozdravlja osem področij ukrepov za leta 2011–2014, ki jih je v svojem predlogu za nove politike na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb predlagala Komisija; poudarja pomembnost zavezujočih obveznosti v skladu z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb in spodbujanja delodajalcev k uveljavljanju socialnih standardov, ki so ambicioznejši od sedanjih predpisov, vključno z možnostjo, da se oblikujejo in pridobijo oznake, kot je socialna oznaka; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri natančnem spremljanju izvajanja in zagotavljanju pravnega izvrševanja teh obveznosti, in vztraja pri tem, da mora prihodnja pobuda o družbeni odgovornosti gospodarskih družb odražati obveze do usklajenosti politik za razvoj in si prizadevati za zavezujoče standarde na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja osem področij ukrepov za leta 2011–2014, ki jih je v svojem predlogu za nove politike na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb predlagala Komisija; poudarja pomembnost zavezujočih obveznosti v skladu z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb in spodbujanja delodajalcev k uveljavljanju socialnih standardov, ki so ambicioznejši od sedanjih predpisov, vključno z možnostjo, da se oblikujejo in pridobijo oznake, kot je socialna oznaka; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri natančnem spremljanju izvajanja in zagotavljanju pravnega izvrševanja teh obveznosti, in vztraja pri tem, da mora prihodnja pobuda o družbeni odgovornosti gospodarskih družb odražati obveze do usklajenosti politik za razvoj in si prizadevati za zavezujoče standarde na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb;

| 4. | poudarja, da usklajenost politik za razvoj ni le tehnična zadeva, temveč zlasti politična odgovornost, in da je glavna odgovornost Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca in demokratično izvoljene institucije, da zaveze preoblikuje v konkretne politike; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da usklajenost politik za razvoj ni le tehnična zadeva, temveč zlasti politična odgovornost, in da je glavna odgovornost Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca in demokratično izvoljene institucije, da zaveze preoblikuje v konkretne politike;

| 5. | vztraja, da Evropsko soglasje o razvoju, vključno z opredelitvijo usklajenosti politik za razvoj, ostaja pravni okvir za razvojno politiko EU ter da bi kakršen koli poskus njegove revizije ali zamenjave v okviru "agende za spremembe" moral vključevati institucije, ki so omogočile njegov nastanek; |
| --- | --- |

5.

vztraja, da Evropsko soglasje o razvoju, vključno z opredelitvijo usklajenosti politik za razvoj, ostaja pravni okvir za razvojno politiko EU ter da bi kakršen koli poskus njegove revizije ali zamenjave v okviru "agende za spremembe" moral vključevati institucije, ki so omogočile njegov nastanek;

| 6. | opozarja, da mora biti vsaka nova politična usmeritev v okviru enajstega ERS, ki izvira iz agende za spremembo, združljiva z bistvom in besedilom sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da mora biti vsaka nova politična usmeritev v okviru enajstega ERS, ki izvira iz agende za spremembo, združljiva z bistvom in besedilom sporazuma iz Cotonouja;

| 7. | poudarja, da je preglednost na vseh področjih bistvenega pomena za usklajenost politik za razvoj, saj lahko prepreči nezaželene neskladnosti, je pa tudi učinkovita, ko pride do nesoglasij; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je preglednost na vseh področjih bistvenega pomena za usklajenost politik za razvoj, saj lahko prepreči nezaželene neskladnosti, je pa tudi učinkovita, ko pride do nesoglasij;

| 8. | poziva k uvedbi strukturiranih letnih sestankov med predstavniki državnih parlamentov držav članic EU in Evropskega parlamenta, da se zagotovi doslednost pri porabi razvojne pomoči; |
| --- | --- |

8.

poziva k uvedbi strukturiranih letnih sestankov med predstavniki državnih parlamentov držav članic EU in Evropskega parlamenta, da se zagotovi doslednost pri porabi razvojne pomoči;

| 9. | poudarja pomembnost oblikovanja znanja in strokovnosti v povezavi z zapletenimi vprašanji usklajenosti politik za razvoj; zato prosi Komisijo, naj zagotovi, da se sestavijo določbe, ki bodo programe GD za raziskave osredotočile na vprašanja, pomembna za usklajenost politik za razvoj; priporoča tudi izdelavo in promocijo strategije o razvojni raziskavi, da se sproži sodelovanje z GD za raziskave in inovacije, pa tudi z drugimi pomembnimi organi zunaj Komisije, kot sta Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Svetovna banka; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomembnost oblikovanja znanja in strokovnosti v povezavi z zapletenimi vprašanji usklajenosti politik za razvoj; zato prosi Komisijo, naj zagotovi, da se sestavijo določbe, ki bodo programe GD za raziskave osredotočile na vprašanja, pomembna za usklajenost politik za razvoj; priporoča tudi izdelavo in promocijo strategije o razvojni raziskavi, da se sproži sodelovanje z GD za raziskave in inovacije, pa tudi z drugimi pomembnimi organi zunaj Komisije, kot sta Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Svetovna banka;

| 10. | vztraja, da morajo biti vprašanja v povezavi z ekonomskimi, okoljskimi in socialnimi učinki politik znotraj in zunaj EU, navedenimi v smernicah za presojo učinka iz leta 2009, odgovorjena v oceni učinka Komisije in v oceni učinka, ki jo bo sestavil Parlament; Komisijo tudi naproša, naj opravi oceno učinka še pred ustreznim političnim predlogom, da se zagotovi, da organizacije civilne družbe in druge interesne skupine lahko sodelujejo v postopku in tako ustvarjajo dodano vrednost v povezavi z zmogljivostjo; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da morajo biti vprašanja v povezavi z ekonomskimi, okoljskimi in socialnimi učinki politik znotraj in zunaj EU, navedenimi v smernicah za presojo učinka iz leta 2009, odgovorjena v oceni učinka Komisije in v oceni učinka, ki jo bo sestavil Parlament; Komisijo tudi naproša, naj opravi oceno učinka še pred ustreznim političnim predlogom, da se zagotovi, da organizacije civilne družbe in druge interesne skupine lahko sodelujejo v postopku in tako ustvarjajo dodano vrednost v povezavi z zmogljivostjo;

| 11. | poudarja, da odbor Komisije za oceno učinka in podobna ustanova, ki jo bo ustanovil Parlament, potrebujeta zadostno strokovno znanje pri oblikovanju politik, da bosta lahko izpolnjevala svoje odgovornosti in preverjala kakovost ocene učinka v povezavi z usklajenostjo politik za razvoj; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da odbor Komisije za oceno učinka in podobna ustanova, ki jo bo ustanovil Parlament, potrebujeta zadostno strokovno znanje pri oblikovanju politik, da bosta lahko izpolnjevala svoje odgovornosti in preverjala kakovost ocene učinka v povezavi z usklajenostjo politik za razvoj;

| 12. | predlaga, da se v preglede in naknadno ocenjevanje politik EU po potrebi vključi sklicevanje na usklajenost politik za razvoj; meni, da bi moralo vsako ocenjevanje programov, ki se izvajajo v okviru Evropskega razvojnega sklada ali instrumenta za razvojno sodelovanje, vključevati oceno lastnih posledic za usklajenost politik za razvoj; |
| --- | --- |

12.

predlaga, da se v preglede in naknadno ocenjevanje politik EU po potrebi vključi sklicevanje na usklajenost politik za razvoj; meni, da bi moralo vsako ocenjevanje programov, ki se izvajajo v okviru Evropskega razvojnega sklada ali instrumenta za razvojno sodelovanje, vključevati oceno lastnih posledic za usklajenost politik za razvoj;

| 13. | pozdravlja vključitev določenih obvez usklajenosti politik za razvoj v delovni program danskega predsedstva in poziva prihodnja predsedstva, naj sledijo temu primeru; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja vključitev določenih obvez usklajenosti politik za razvoj v delovni program danskega predsedstva in poziva prihodnja predsedstva, naj sledijo temu primeru;

| 14. | pozdravlja tretje dveletno poročilo Komisije o usklajenosti politik za razvoj 2011, a se strinja s Svetom, da je treba v prihodnja poročila vključiti neodvisno oceno napredka, vključno s kakovostnimi in količinskimi posledicami in stroški nedoslednosti politike; predlaga, da bi prihodnja poročila vključevala tudi obsežen pregled izidov dialogov na državni ravni, ki so povezani z usklajenostjo politik za razvoj, da bi se prisluhnilo državljanom držav v razvoju; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja tretje dveletno poročilo Komisije o usklajenosti politik za razvoj 2011, a se strinja s Svetom, da je treba v prihodnja poročila vključiti neodvisno oceno napredka, vključno s kakovostnimi in količinskimi posledicami in stroški nedoslednosti politike; predlaga, da bi prihodnja poročila vključevala tudi obsežen pregled izidov dialogov na državni ravni, ki so povezani z usklajenostjo politik za razvoj, da bi se prisluhnilo državljanom držav v razvoju;

| 15. | poziva države članice in njihove nacionalne parlamente, naj spodbujajo usklajenost politik za razvoj s posebnim delovnim programom z zavezujočimi časovnimi razporedi, da se izboljša evropski delovni program za usklajenost politik za razvoj; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice in njihove nacionalne parlamente, naj spodbujajo usklajenost politik za razvoj s posebnim delovnim programom z zavezujočimi časovnimi razporedi, da se izboljša evropski delovni program za usklajenost politik za razvoj;

| 16. | se strinja s Komisijo, da je pri pripravi naslednjega delovnega programa za usklajenost politik za razvoj potrebna širša razprava z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), državami članicami in vsemi pomembnimi zainteresiranimi stranmi, na primer nevladne organizacije in organizacije civilne družbe; se strinja, da lahko z manj kazalniki ter natančnejšim in boljšim spremljanjem zagotovimo operativnejši okvir in olajšamo spremljanje; |
| --- | --- |

16.

se strinja s Komisijo, da je pri pripravi naslednjega delovnega programa za usklajenost politik za razvoj potrebna širša razprava z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), državami članicami in vsemi pomembnimi zainteresiranimi stranmi, na primer nevladne organizacije in organizacije civilne družbe; se strinja, da lahko z manj kazalniki ter natančnejšim in boljšim spremljanjem zagotovimo operativnejši okvir in olajšamo spremljanje;

| 17. | poziva visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj potrdita svoji pomembni vlogi pri uresničevanju usklajenosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

17.

poziva visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj potrdita svoji pomembni vlogi pri uresničevanju usklajenosti politik za razvoj;

| 18. | predlaga, da se usklajenost politik za razvoj opredeli kot jasna prednostna naloga za Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije, in sicer z nadaljnjo krepitvijo političnega dialoga EU z organizacijami civilne družbe, lokalnimi parlamenti in drugimi zainteresiranimi stranmi, in sicer s pozivom, naj zberejo dokaze o pomanjkanju doslednosti ali usklajenosti, z izboljšanjem referenc usklajenosti politik za razvoj v programskih dokumentih in zagotavljanjem njihove operativnosti ter z razvojem programa usposabljanja v sodelovanju z GD DEVCO, za vse nove uslužbence Evropske službe za zunanje delovanje, da bi tako zagotovili njihovo zmožnost razumevanja in izvajanja usklajenosti politik za razvoj; poudarja, da je treba delegacijam in uradnim sedežem za izpolnjevanje te naloge nameniti ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da se usklajenost politik za razvoj opredeli kot jasna prednostna naloga za Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije, in sicer z nadaljnjo krepitvijo političnega dialoga EU z organizacijami civilne družbe, lokalnimi parlamenti in drugimi zainteresiranimi stranmi, in sicer s pozivom, naj zberejo dokaze o pomanjkanju doslednosti ali usklajenosti, z izboljšanjem referenc usklajenosti politik za razvoj v programskih dokumentih in zagotavljanjem njihove operativnosti ter z razvojem programa usposabljanja v sodelovanju z GD DEVCO, za vse nove uslužbence Evropske službe za zunanje delovanje, da bi tako zagotovili njihovo zmožnost razumevanja in izvajanja usklajenosti politik za razvoj; poudarja, da je treba delegacijam in uradnim sedežem za izpolnjevanje te naloge nameniti ustrezna sredstva;

| 19. | poudarja, da imajo delegacije EU osrednjo vlogo pri oblikovanju in upravljanju proračunske podpore in da jim je treba temu ustrezno zagotoviti sredstva; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da imajo delegacije EU osrednjo vlogo pri oblikovanju in upravljanju proračunske podpore in da jim je treba temu ustrezno zagotoviti sredstva;

| 20. | opozarja na izjemno pomembnost člena 12 Sporazuma o partnerstvu AKP–ES in obvezo Komisije, da bo sekretariat skupine držav AKP redno obveščala o načrtovanih predlogih, ki bi lahko vplivali na interese skupine držav AKP; poziva Komisijo, naj obvesti Parlament, kadar se izvajajo takšni postopki; |
| --- | --- |

20.

opozarja na izjemno pomembnost člena 12 Sporazuma o partnerstvu AKP–ES in obvezo Komisije, da bo sekretariat skupine držav AKP redno obveščala o načrtovanih predlogih, ki bi lahko vplivali na interese skupine držav AKP; poziva Komisijo, naj obvesti Parlament, kadar se izvajajo takšni postopki;

| 21. | pozdravlja predlog Komisije za poglobitev sodelovanja z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v zvezi z usklajenostjo politike za razvoj, in sicer prek pogostejših izmenjav z njimi na to temo ter s spremljanjem parlamentov pri pridobivanju določene analitične zmožnosti, da bodo prispevali k spodbujanju usklajenosti politik za razvoj v EU; predlaga, da imele te izmenjave med nacionalnimi parlamenti, Evropskim parlamentom in Komisijo obliko strukturiranih letnih sestankov, ki bi zajemali jasne cilje in spremljanje dejavnosti z namenom, da se okrepi usklajenost politik za razvoj v EU; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja predlog Komisije za poglobitev sodelovanja z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v zvezi z usklajenostjo politike za razvoj, in sicer prek pogostejših izmenjav z njimi na to temo ter s spremljanjem parlamentov pri pridobivanju določene analitične zmožnosti, da bodo prispevali k spodbujanju usklajenosti politik za razvoj v EU; predlaga, da imele te izmenjave med nacionalnimi parlamenti, Evropskim parlamentom in Komisijo obliko strukturiranih letnih sestankov, ki bi zajemali jasne cilje in spremljanje dejavnosti z namenom, da se okrepi usklajenost politik za razvoj v EU;

| 22. | meni, da je treba javna naročila učinkovito uporabiti za dosego splošnih ciljev EU glede trajnostnega razvoja, zato morajo prihodnje direktive o javnih naročilih omogočati vključitev merila trajnosti v celotnem postopku naročanja; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba javna naročila učinkovito uporabiti za dosego splošnih ciljev EU glede trajnostnega razvoja, zato morajo prihodnje direktive o javnih naročilih omogočati vključitev merila trajnosti v celotnem postopku naročanja;

Posebna priporočila za pet osrednjih področij

Trgovina

| 23. | pozdravlja dejstvo, da se je sporočilo Komisije "Trgovina, rast in razvoj: prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč" obvezalo podpori malim proizvajalcem ter poštenim, ekološkim in etičnim trgovinskim pobudam, a obžaluje pomanjkanje predanosti ustaljenim oblikam načel pravične trgovine v politikah EU; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da se je sporočilo Komisije "Trgovina, rast in razvoj: prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč" obvezalo podpori malim proizvajalcem ter poštenim, ekološkim in etičnim trgovinskim pobudam, a obžaluje pomanjkanje predanosti ustaljenim oblikam načel pravične trgovine v politikah EU;

| 24. | obžaluje objavo dveh ločenih poročil Komisije o trgovini na splošno in o trgovini in razvoju, ki sta bili z vidika usklajenosti politik za razvoj kontraproduktivni; |
| --- | --- |

24.

obžaluje objavo dveh ločenih poročil Komisije o trgovini na splošno in o trgovini in razvoju, ki sta bili z vidika usklajenosti politik za razvoj kontraproduktivni;

| 25. | obžaluje, da je BDP na prebivalca edino merilo za upravičenost do splošnega sistema preferencialov, saj bi to utegnilo biti v nasprotju z razvojnimi cilji EU; opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 "BDP in več – merjenje napredka v svetu, ki se spreminja" (6), ki se sklicuje na indeks človeškega razvoja; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da je BDP na prebivalca edino merilo za upravičenost do splošnega sistema preferencialov, saj bi to utegnilo biti v nasprotju z razvojnimi cilji EU; opozarja na svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 "BDP in več – merjenje napredka v svetu, ki se spreminja" (6), ki se sklicuje na indeks človeškega razvoja;

| 26. | opozarja na neskladnosti v okviru evropskih sporazumov o partnerstvu, in sicer: (a) nekatere države se poziva k podpisu sporazuma še pred medsebojnim dogovorom o njegovih natančnih pogojih (b) Komisija predlaga črtanje 18 držav v Prilogi I k uredbi o dostopu do trga in (c) na pogajanjih se vprašanja človekovih pravic ne obravnavajo v zadostni meri; |
| --- | --- |

26.

opozarja na neskladnosti v okviru evropskih sporazumov o partnerstvu, in sicer: (a) nekatere države se poziva k podpisu sporazuma še pred medsebojnim dogovorom o njegovih natančnih pogojih (b) Komisija predlaga črtanje 18 držav v Prilogi I k uredbi o dostopu do trga in (c) na pogajanjih se vprašanja človekovih pravic ne obravnavajo v zadostni meri;

| 27. | meni, da morajo smernice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za večnacionalna podjetja postati zavezujoči standardi v pogodbah EU za naložbe v podjetjih in industriji in da je treba zagotoviti, da bodo naložbene pogodbe vključevale klavzule o preglednosti in boju proti nezakonitim kapitalskim tokovom, pa tudi obveznost poročanja podjetij o okoljskih in socialnih vprašanjih; poudarja tudi, da morajo naložbene pogodbe izboljšati pravice in dolžnosti vlad glede urejanja gospodarskih dejavnosti na občutljivih političnih področjih, kot je okolje, in spodbujanja dostojnega dela v širšem javnem interesu in bolj dolgoročno v interesu prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

27.

meni, da morajo smernice Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za večnacionalna podjetja postati zavezujoči standardi v pogodbah EU za naložbe v podjetjih in industriji in da je treba zagotoviti, da bodo naložbene pogodbe vključevale klavzule o preglednosti in boju proti nezakonitim kapitalskim tokovom, pa tudi obveznost poročanja podjetij o okoljskih in socialnih vprašanjih; poudarja tudi, da morajo naložbene pogodbe izboljšati pravice in dolžnosti vlad glede urejanja gospodarskih dejavnosti na občutljivih političnih področjih, kot je okolje, in spodbujanja dostojnega dela v širšem javnem interesu in bolj dolgoročno v interesu prihodnjih generacij;

Kmetijska in ribiška politika

| 28. | obžaluje, da se je delež pomoči EU za trgovino za najmanj razvite države v letu 2010 znižal na 16 % (1,7 milijarde EUR v primerjavi z 8,7 milijarde EUR za druge države), medtem ko je v letu 2009 znašal 22 % (7); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o letnem in/ali večletnem deležu sredstev ERS, ki se porabijo za pomoč trgovini; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da se je delež pomoči EU za trgovino za najmanj razvite države v letu 2010 znižal na 16 % (1,7 milijarde EUR v primerjavi z 8,7 milijarde EUR za druge države), medtem ko je v letu 2009 znašal 22 % (7); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o letnem in/ali večletnem deležu sredstev ERS, ki se porabijo za pomoč trgovini;

| 29. | predlaga Komisiji, naj ustvari nov zagon za trajnostna javna naročila na mednarodni ravni, posledični okvir pregleda direktiv o javnih naročilih pa naj naročnikom zagotovi politični manevrski prostor, da bodo lahko sprejeli obveščene izbire, ki bodo omogočale razvoj; |
| --- | --- |

29.

predlaga Komisiji, naj ustvari nov zagon za trajnostna javna naročila na mednarodni ravni, posledični okvir pregleda direktiv o javnih naročilih pa naj naročnikom zagotovi politični manevrski prostor, da bodo lahko sprejeli obveščene izbire, ki bodo omogočale razvoj;

| 30. | poziva Komisijo, naj znotraj Svetovne trgovinske organizacije aktivno spodbuja predlog nekaterih donatorjev o zmanjšanju obsega pomoči za trgovino, da bo bolj pregledna, učinkovita in osredotočena na pomembne elemente povezave med trgovino in razvojem, zaradi česar bo povezava učinkovitejša in bo lahko varovala sredstva donatorjev; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj znotraj Svetovne trgovinske organizacije aktivno spodbuja predlog nekaterih donatorjev o zmanjšanju obsega pomoči za trgovino, da bo bolj pregledna, učinkovita in osredotočena na pomembne elemente povezave med trgovino in razvojem, zaradi česar bo povezava učinkovitejša in bo lahko varovala sredstva donatorjev;

| 31. | opozarja na izdajo pregledane strategije za varstvo pravic intelektualne lastnine v razmerju do tretjih držav, ki bi morale iz stališča razvoja zagotoviti primeren dostop do zdravil in zagotoviti učinkovite spodbude za farmacevtske raziskave, in sicer z uporabo prožnosti trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine v ustreznih primerih, na primer v izrednih zdravstvenih razmerah, in z zagotovitvijo združljivosti z vzporedno agendo za "cenovno ugoden dostop do zdravil"; poudarja tudi, da je povezava s prehransko varnostjo v tem okviru zelo pomembna, denimo da se zagotovi raznolikost rastlinskih vrst in prizna pomembnost raznolikih kmetijskih sistemov in tradicionalnih sistemov dobave semen; |
| --- | --- |

31.

opozarja na izdajo pregledane strategije za varstvo pravic intelektualne lastnine v razmerju do tretjih držav, ki bi morale iz stališča razvoja zagotoviti primeren dostop do zdravil in zagotoviti učinkovite spodbude za farmacevtske raziskave, in sicer z uporabo prožnosti trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine v ustreznih primerih, na primer v izrednih zdravstvenih razmerah, in z zagotovitvijo združljivosti z vzporedno agendo za "cenovno ugoden dostop do zdravil"; poudarja tudi, da je povezava s prehransko varnostjo v tem okviru zelo pomembna, denimo da se zagotovi raznolikost rastlinskih vrst in prizna pomembnost raznolikih kmetijskih sistemov in tradicionalnih sistemov dobave semen;

| 32. | predlaga izvajanje preferencialnih trgovinskih pravil, ki povečujejo prenose zelene kmetijske tehnologije v Svetovni trgovinski organizaciji in v dvostranskih trgovinskih sporazumih z državami v razvoju; |
| --- | --- |

32.

predlaga izvajanje preferencialnih trgovinskih pravil, ki povečujejo prenose zelene kmetijske tehnologije v Svetovni trgovinski organizaciji in v dvostranskih trgovinskih sporazumih z državami v razvoju;

| 33. | pozdravlja ustanovitev informacijske točke za pravično trgovino znotraj skupine za trajnostni razvoj v GD za trgovino v letu 2010, ki služi usklajevanju dejavnosti, povezanih s trgovino, ki so pomemben primer, kako se trgovinska in razvojna politika EU lahko prilagodita, da bosta bolj jasni in medsebojno podporni; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja ustanovitev informacijske točke za pravično trgovino znotraj skupine za trajnostni razvoj v GD za trgovino v letu 2010, ki služi usklajevanju dejavnosti, povezanih s trgovino, ki so pomemben primer, kako se trgovinska in razvojna politika EU lahko prilagodita, da bosta bolj jasni in medsebojno podporni;

| 34. | poudarja, da pravična trgovina med EU in državami v razvoju pomeni pravično ceno za vire in kmetijske proizvode teh držav, torej ceno, ki bi odražala notranje in zunanje stroške, obenem pa bi morali biti zagotovljeni temeljni delovni standardi ILO ter mednarodni standardi za varstvo okolja; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da pravična trgovina med EU in državami v razvoju pomeni pravično ceno za vire in kmetijske proizvode teh držav, torej ceno, ki bi odražala notranje in zunanje stroške, obenem pa bi morali biti zagotovljeni temeljni delovni standardi ILO ter mednarodni standardi za varstvo okolja;

| 35. | ponovno poziva k učinkovitemu reševanju problema krvavih rudnin in drugih virov, povezanih s konflikti v državah v razvoju, zaradi katerih je umrlo ali bilo razseljenih na milijone ljudi; |
| --- | --- |

35.

ponovno poziva k učinkovitemu reševanju problema krvavih rudnin in drugih virov, povezanih s konflikti v državah v razvoju, zaradi katerih je umrlo ali bilo razseljenih na milijone ljudi;

| 36. | meni, da morajo države v razvoju ščititi svoja gospodarstva in si prizadevati za odprtje selektivnih trgov, kot se je zgodilo v Evropi; |
| --- | --- |

36.

meni, da morajo države v razvoju ščititi svoja gospodarstva in si prizadevati za odprtje selektivnih trgov, kot se je zgodilo v Evropi;

| 37. | prosi Komisijo, naj učinkoviteje vključi mednarodno dogovorjene standarde o delu in okolju v instrumente, kot sta sporazum o gospodarskem partnerstvu in sporazum o prosti trgovini; |
| --- | --- |

37.

prosi Komisijo, naj učinkoviteje vključi mednarodno dogovorjene standarde o delu in okolju v instrumente, kot sta sporazum o gospodarskem partnerstvu in sporazum o prosti trgovini;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da EU priznava pomen malih kmetij v boju proti lakoti in da imajo ukrepi za prilagoditev prednostno mesto v agendi o varnosti preskrbe s hrano; poudarja, da je podpora malim kmeticam posebej pomembna; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da EU priznava pomen malih kmetij v boju proti lakoti in da imajo ukrepi za prilagoditev prednostno mesto v agendi o varnosti preskrbe s hrano; poudarja, da je podpora malim kmeticam posebej pomembna;

| 39. | ponovno poudarja, da bi morala biti razvojna vprašanja vključena v celoten proces odločanja na področju kmetijske politike EU, in zahteva, da se po potrebi oblikujejo spremljajoči ukrepi, podobnih tistim k protokolu za sladkor; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja, da bi morala biti razvojna vprašanja vključena v celoten proces odločanja na področju kmetijske politike EU, in zahteva, da se po potrebi oblikujejo spremljajoči ukrepi, podobnih tistim k protokolu za sladkor;

| 40. | ponovno poziva k rednim in neodvisnim ocenam kmetijskih in trgovinskih politik EU, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti učinkom za lokalne in male proizvajalce in graditi na dokazih, ki so jih predložile vlade, kmetijske organizacije, organizacije civilne družbe in druge interesne skupine iz držav v razvoju, ki so trgovinske partnerice EU; |
| --- | --- |

40.

ponovno poziva k rednim in neodvisnim ocenam kmetijskih in trgovinskih politik EU, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti učinkom za lokalne in male proizvajalce in graditi na dokazih, ki so jih predložile vlade, kmetijske organizacije, organizacije civilne družbe in druge interesne skupine iz držav v razvoju, ki so trgovinske partnerice EU;

| 41. | poziva EU, naj okrepi dobavne verige med EU in AKP ter spodbuja krepitev dobavnih verig znotraj samih držav AKP, saj sta se oba trga razvila v medsebojni odvisnosti; predlaga spodbujanje uporabe sodobnih instrumentov za upravljanje trga v državah v razvoju, kot so določbe o preglednosti, krepitev zmogljivosti, tehnični predpisi ali podpora pri pogajanjih o pogodbah, npr. v okviru skupne strategije EU-Afrika; |
| --- | --- |

41.

poziva EU, naj okrepi dobavne verige med EU in AKP ter spodbuja krepitev dobavnih verig znotraj samih držav AKP, saj sta se oba trga razvila v medsebojni odvisnosti; predlaga spodbujanje uporabe sodobnih instrumentov za upravljanje trga v državah v razvoju, kot so določbe o preglednosti, krepitev zmogljivosti, tehnični predpisi ali podpora pri pogajanjih o pogodbah, npr. v okviru skupne strategije EU-Afrika;

| 42. | predlaga vzpostavitev nadnacionalnih partnerstev za povezovanje med območji Natura 2000 ter podobnimi območji kmetijsko-ekološkega upravljanja držav v razvoju z namenom, da se (a) izmenjujejo tehnično znanje in izkušnje lokalnih oblasti, voditeljev in kmetijskih skupnosti o upravljanju takšnih območij, da se zagotovi, da bo prihodnje upravljanje ekološko in ekonomsko trajnostno in uporabno, (b) oblikuje storilnost prek povezovanja ekonomskih sposobnosti poslovnih verig v teh območjih, kar bo prispevalo k trajnostni prehranski varnosti, in (c) izvedejo raziskave, ki bodo v pomoč pri varstvu kmetijske in biološke raznolikosti, kar bo zagotovilo dolgoročno preživetje dragocenih in ogroženih vrst in habitata; predlaga tudi vzpostavitev nadnacionalnega povezovalnega centra za učenje in razvoj tehničnega znanja in izkušenj med območji omrežja Natura 2000 in podobnimi območji v tretjih državah; |
| --- | --- |

42.

predlaga vzpostavitev nadnacionalnih partnerstev za povezovanje med območji Natura 2000 ter podobnimi območji kmetijsko-ekološkega upravljanja držav v razvoju z namenom, da se (a) izmenjujejo tehnično znanje in izkušnje lokalnih oblasti, voditeljev in kmetijskih skupnosti o upravljanju takšnih območij, da se zagotovi, da bo prihodnje upravljanje ekološko in ekonomsko trajnostno in uporabno, (b) oblikuje storilnost prek povezovanja ekonomskih sposobnosti poslovnih verig v teh območjih, kar bo prispevalo k trajnostni prehranski varnosti, in (c) izvedejo raziskave, ki bodo v pomoč pri varstvu kmetijske in biološke raznolikosti, kar bo zagotovilo dolgoročno preživetje dragocenih in ogroženih vrst in habitata; predlaga tudi vzpostavitev nadnacionalnega povezovalnega centra za učenje in razvoj tehničnega znanja in izkušenj med območji omrežja Natura 2000 in podobnimi območji v tretjih državah;

| 43. | poudarja, da so pravočasne informacije o spremembah v standardih, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode, ali uporaba nadomestnih enakovrednih standardov za uvoze EU bistvenega pomena za prizadevanja držav v razvoju, saj bodo olajšale dolgoročno načrtovanje in zagotovile konkurenčnost na podlagi kakovosti; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da so pravočasne informacije o spremembah v standardih, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode, ali uporaba nadomestnih enakovrednih standardov za uvoze EU bistvenega pomena za prizadevanja držav v razvoju, saj bodo olajšale dolgoročno načrtovanje in zagotovile konkurenčnost na podlagi kakovosti;

| 44. | poziva Komisijo, naj razvije celovit pristop k prehranjevanju in ustanovi namenski sklad, ki bo obravnaval težave, povezane s podhranjenostjo v državah v razvoju, in mobiliziral potrebne vire za izvajanje osnovnih ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče preprečiti velik delež podhranjenosti, zlasti v kritičnem 1 000-dnevnem obdobju od spočetja do dveh let, kar vključuje spodbujanje optimalnih praks oskrbe in hranjenja, kot je dojenje za preprečevanje uporabe onesnažene vode, pravilno uvajanje raznolike hrane za mlajše otroke, obogatitev osnovnih živil in dodajanje vitaminov; meni, da bi tak sklad omogočil učinek vzvoda ter združevanje virov Komisije in držav članic in morebitnih drugih donatorjev, kar bi izboljšalo prepoznavnost ukrepov EU za reševanje življenj; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj razvije celovit pristop k prehranjevanju in ustanovi namenski sklad, ki bo obravnaval težave, povezane s podhranjenostjo v državah v razvoju, in mobiliziral potrebne vire za izvajanje osnovnih ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče preprečiti velik delež podhranjenosti, zlasti v kritičnem 1 000-dnevnem obdobju od spočetja do dveh let, kar vključuje spodbujanje optimalnih praks oskrbe in hranjenja, kot je dojenje za preprečevanje uporabe onesnažene vode, pravilno uvajanje raznolike hrane za mlajše otroke, obogatitev osnovnih živil in dodajanje vitaminov; meni, da bi tak sklad omogočil učinek vzvoda ter združevanje virov Komisije in držav članic in morebitnih drugih donatorjev, kar bi izboljšalo prepoznavnost ukrepov EU za reševanje življenj;

| 45. | obsoja, da je le okrog 418 milijonov EUR ali približno 3,4 % skupnega proračuna Komisije za razvojno pomoč v višini 12 milijard EUR na leto dodeljenih za neposredne prehranske ukrepe; meni, da morajo biti prizadevanja za spoprijemanje s podhranjenostjo večdisciplinarna, vključevati več zainteresiranih strani in biti v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami prizadetih držav; |
| --- | --- |

45.

obsoja, da je le okrog 418 milijonov EUR ali približno 3,4 % skupnega proračuna Komisije za razvojno pomoč v višini 12 milijard EUR na leto dodeljenih za neposredne prehranske ukrepe; meni, da morajo biti prizadevanja za spoprijemanje s podhranjenostjo večdisciplinarna, vključevati več zainteresiranih strani in biti v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami prizadetih držav;

| 46. | meni, da velikost trga EU za ribiške proizvode in geografska razsežnost dejavnosti, ki jih opravljajo plovila pod zastavo oziroma v lasti EU, nalagata Uniji veliko odgovornost, da zagotovi, da te dejavnosti temeljijo na istih standardih ekološke in družbene trajnosti in preglednosti v vodah Unije in zunaj njih; ugotavlja, da je za ta namen treba usklajevati delo znotraj same Komisije ter med Komisijo in vladami posameznih držav članic; |
| --- | --- |

46.

meni, da velikost trga EU za ribiške proizvode in geografska razsežnost dejavnosti, ki jih opravljajo plovila pod zastavo oziroma v lasti EU, nalagata Uniji veliko odgovornost, da zagotovi, da te dejavnosti temeljijo na istih standardih ekološke in družbene trajnosti in preglednosti v vodah Unije in zunaj njih; ugotavlja, da je za ta namen treba usklajevati delo znotraj same Komisije ter med Komisijo in vladami posameznih držav članic;

| 47. | Ponovno poudarja, da je treba za boljšo usklajenost politik za razvoj pri pogajanjih o sporazumih o ribištvu upoštevati prednostne naloge držav pogodbenic za ustrezen razvoj njihovih ribiških sektorjev; poudarja, da morajo biti plačila tretjim državam v sklopu sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju skladna z razvojnimi cilji in da mora EU natančno spremljati vpliv teh sporazumov; |
| --- | --- |

47.

Ponovno poudarja, da je treba za boljšo usklajenost politik za razvoj pri pogajanjih o sporazumih o ribištvu upoštevati prednostne naloge držav pogodbenic za ustrezen razvoj njihovih ribiških sektorjev; poudarja, da morajo biti plačila tretjim državam v sklopu sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju skladna z razvojnimi cilji in da mora EU natančno spremljati vpliv teh sporazumov;

| 48. | meni, da bi bilo treba skladnost politik za razvoj okrepiti, in sicer (a) tako, da GD za pomorske zadeve in ribištvo ter GD za razvoj skupaj postaneta odgovorna za sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, (b) z uporabo ustreznih načel, navedenih v kodeksu odgovornega ribištva FAO, obvez EU do skladnosti politike za razvoj ter Sporazuma iz Cotonouja o sodelovanju med EU in skupino AKP, (c) z vključitvijo človekovih pravic, boja proti korupciji in dolžnosti glede odgovornosti v vse sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju in (d) z zagotovitvijo, da so sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju skladni s cilji zmanjševanja revščine in človeškega razvoja, ki so navedeni v nacionalnih in regionalnih strateških dokumentih EU, oz. prispevajo k tem ciljem; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi bilo treba skladnost politik za razvoj okrepiti, in sicer (a) tako, da GD za pomorske zadeve in ribištvo ter GD za razvoj skupaj postaneta odgovorna za sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, (b) z uporabo ustreznih načel, navedenih v kodeksu odgovornega ribištva FAO, obvez EU do skladnosti politike za razvoj ter Sporazuma iz Cotonouja o sodelovanju med EU in skupino AKP, (c) z vključitvijo človekovih pravic, boja proti korupciji in dolžnosti glede odgovornosti v vse sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju in (d) z zagotovitvijo, da so sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju skladni s cilji zmanjševanja revščine in človeškega razvoja, ki so navedeni v nacionalnih in regionalnih strateških dokumentih EU, oz. prispevajo k tem ciljem;

| 49. | poudarja, da je treba pri dostopu do ribolovnih virov v tretjih državah spoštovati Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), in sicer ne le člen 62 o presežku staležev, pač pa tudi člena 69 in 70 o pravicah držav brez dostopa do morja in geografsko prikrajšanih držav v regiji, obenem pa upoštevati prehranske in družbenoekonomske potrebe lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba pri dostopu do ribolovnih virov v tretjih državah spoštovati Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), in sicer ne le člen 62 o presežku staležev, pač pa tudi člena 69 in 70 o pravicah držav brez dostopa do morja in geografsko prikrajšanih držav v regiji, obenem pa upoštevati prehranske in družbenoekonomske potrebe lokalnega prebivalstva;

| 50. | predlaga, da se Komisiji da nepreklicni pogajalski mandat za vse regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RMFO) za spodbujanje ohranitve morja in trajnostnega ribolova v skladu z resolucijo generalne skupščine ZN o regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva iz leta 2006; |
| --- | --- |

50.

predlaga, da se Komisiji da nepreklicni pogajalski mandat za vse regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RMFO) za spodbujanje ohranitve morja in trajnostnega ribolova v skladu z resolucijo generalne skupščine ZN o regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva iz leta 2006;

| 51. | meni, da mora vsak sistem pripisovanja ribolovnih možnosti državam, ki so članice regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, vsebovati upravičene pravice in težnje držav v razvoju, da razvijejo lastno ribištvo; vztraja pri tem, da mora EU nasprotovati vpeljavi sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij v regionalne organizacije za upravljanje ribištva, saj bi ogrozili preživljanje in blaginjo odvisnih skupnosti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

51.

meni, da mora vsak sistem pripisovanja ribolovnih možnosti državam, ki so članice regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, vsebovati upravičene pravice in težnje držav v razvoju, da razvijejo lastno ribištvo; vztraja pri tem, da mora EU nasprotovati vpeljavi sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij v regionalne organizacije za upravljanje ribištva, saj bi ogrozili preživljanje in blaginjo odvisnih skupnosti v državah v razvoju;

| 52. | poudarja, da se mora razvojna politika Unije izvajati v okviru zavez, sprejetih v Združenih narodih in drugih pristojnih mednarodnih organizacijah, in da je treba prispevek ribištva k razvoju uresničevati v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, ki mora prispevati h glavnemu cilju razvojne politike Unije, ki je zmanjšanje in v končni fazi izkoreninjenje revščine v državah v razvoju; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da se mora razvojna politika Unije izvajati v okviru zavez, sprejetih v Združenih narodih in drugih pristojnih mednarodnih organizacijah, in da je treba prispevek ribištva k razvoju uresničevati v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, ki mora prispevati h glavnemu cilju razvojne politike Unije, ki je zmanjšanje in v končni fazi izkoreninjenje revščine v državah v razvoju;

| 53. | meni, da bi morala Unija prispevati k razvoju na področju ribištva, in sicer s podpiranjem načela glede presežnega ribolovnega staleža in drugih pravil, določenih v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem pravu, ter izvajanjem smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za odgovorno ribištvo in sporazuma FAO o izpolnjevanju ukrepov za ohranjanje in upravljanja ribolovnih virov na svetovni ravni; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi morala Unija prispevati k razvoju na področju ribištva, in sicer s podpiranjem načela glede presežnega ribolovnega staleža in drugih pravil, določenih v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem pravu, ter izvajanjem smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za odgovorno ribištvo in sporazuma FAO o izpolnjevanju ukrepov za ohranjanje in upravljanja ribolovnih virov na svetovni ravni;

| 54. | poudarja, da je treba cilje ribiške politike uresničevati na pregleden način in skladno z drugimi cilji Unije ter da je treba redno in sistematično načrtovati, meriti in ocenjevati njihov vpliv na razvoj in ga demokratično nadzirati; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba cilje ribiške politike uresničevati na pregleden način in skladno z drugimi cilji Unije ter da je treba redno in sistematično načrtovati, meriti in ocenjevati njihov vpliv na razvoj in ga demokratično nadzirati;

| 55. | želi pojasniti, da morajo sporazumi o sodelovanju na področju ribištva in ribiški vidiki sporazumov o razvojnem sodelovanju in trgovinskih sporazumov Evropske unije prispevati k družbeni, gospodarski in okoljski trajnosti ribištva za Evropsko unijo in njene partnerje; |
| --- | --- |

55.

želi pojasniti, da morajo sporazumi o sodelovanju na področju ribištva in ribiški vidiki sporazumov o razvojnem sodelovanju in trgovinskih sporazumov Evropske unije prispevati k družbeni, gospodarski in okoljski trajnosti ribištva za Evropsko unijo in njene partnerje;

| 56. | obžaluje dejstvo, da precejšnje število ciljev sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju ni bilo uresničenih; še zlasti obžaluje, da so rezultati na področju znanstvenega in tehničnega sodelovanja ter podpore trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja (in sorodnih panog) v državah v razvoju slabi; meni, da se s skladnostjo politik in upravljanjem mednarodnega ribolova ti vidiki lahko izboljšajo; |
| --- | --- |

56.

obžaluje dejstvo, da precejšnje število ciljev sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju ni bilo uresničenih; še zlasti obžaluje, da so rezultati na področju znanstvenega in tehničnega sodelovanja ter podpore trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja (in sorodnih panog) v državah v razvoju slabi; meni, da se s skladnostjo politik in upravljanjem mednarodnega ribolova ti vidiki lahko izboljšajo;

| 57. | poudarja, da mora EU zagotoviti, da bo sedanja reforma skupne ribiške politike skladna z zavezo EU do držav v razvoju o podpori za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in za spoštovanje temeljne človekove pravice do hrane, razglašene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da mora EU zagotoviti, da bo sedanja reforma skupne ribiške politike skladna z zavezo EU do držav v razvoju o podpori za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in za spoštovanje temeljne človekove pravice do hrane, razglašene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah;

| 58. | poziva Komisijo, naj njeno zunanje delovanje na splošno in še zlasti sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju spodbujajo dobro upravljanje in preglednost ter ustvarijo dobre pogoje, da bodo tretje države razvoj svoje ribiške politike lahko zasnovale na istih smernicah in standardih trajnosti, kot veljajo za skupno ribiško politiko, in vključujejo: sprejemanje odločitev na podlagi znanstvenih poročil in študij vpliva ter oblikovanje večletnih načrtov za izkoriščanje ob upoštevanju največjega trajnostnega donosa staležev; posebna pomoč dejavnostim malega ribolova in ribogojstva ter pomoč skupnostim, ki so od teh dejavnosti odvisne; spodbujanje selektivnega ribolova, prilagoditve zmogljivosti flote virom in odgovornejše ribolovne prakse; postopno zmanjševanje zavržkov, dokler se jih popolnoma ne odpravi; boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; izboljšanje varnostnih pogojev in dobrega počutja na delovnem mestu, varovanje biotske raznovrstnosti in okolja ter spopadanje s podnebnimi spremembami; kakovost izdelkov in boljše trženje; ter spodbujanje raziskav in inovacij za bolj trajnostno delovanje ribištva, ribogojstva in sorodnih panog; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj njeno zunanje delovanje na splošno in še zlasti sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju spodbujajo dobro upravljanje in preglednost ter ustvarijo dobre pogoje, da bodo tretje države razvoj svoje ribiške politike lahko zasnovale na istih smernicah in standardih trajnosti, kot veljajo za skupno ribiško politiko, in vključujejo: sprejemanje odločitev na podlagi znanstvenih poročil in študij vpliva ter oblikovanje večletnih načrtov za izkoriščanje ob upoštevanju največjega trajnostnega donosa staležev; posebna pomoč dejavnostim malega ribolova in ribogojstva ter pomoč skupnostim, ki so od teh dejavnosti odvisne; spodbujanje selektivnega ribolova, prilagoditve zmogljivosti flote virom in odgovornejše ribolovne prakse; postopno zmanjševanje zavržkov, dokler se jih popolnoma ne odpravi; boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; izboljšanje varnostnih pogojev in dobrega počutja na delovnem mestu, varovanje biotske raznovrstnosti in okolja ter spopadanje s podnebnimi spremembami; kakovost izdelkov in boljše trženje; ter spodbujanje raziskav in inovacij za bolj trajnostno delovanje ribištva, ribogojstva in sorodnih panog;

| 59. | poudarja, da sporazumi in panoge, ki se razvijajo okrog njih, prispevajo k razvoju tretjih držav in spodbujajo sposobnosti, ki jim bodo v prihodnosti omogočile izkoriščanje lastnih virov; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da sporazumi in panoge, ki se razvijajo okrog njih, prispevajo k razvoju tretjih držav in spodbujajo sposobnosti, ki jim bodo v prihodnosti omogočile izkoriščanje lastnih virov;

| 60. | poudarja, da morajo Unija in njene države članice s svojimi odnosi s tretjimi državami in s svojim delovanjem v mednarodnih organizacijah prispevati k zmožnosti družb in vlad v državah v razvoju, da oblikujejo, izvajajo in nadzorujejo trajnostne ribiške politike, ki bodo okrepile njihovo prehransko varnost in prispevale k njihovemu razvoju; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da morajo Unija in njene države članice s svojimi odnosi s tretjimi državami in s svojim delovanjem v mednarodnih organizacijah prispevati k zmožnosti družb in vlad v državah v razvoju, da oblikujejo, izvajajo in nadzorujejo trajnostne ribiške politike, ki bodo okrepile njihovo prehransko varnost in prispevale k njihovemu razvoju;

| 61. | se zavzema za skupno oblikovanje modelov s cilji, ukrepi in kazalniki, da se zagotovi učinkovitejše spremljanje porabe sredstev v duhu partnerstva; poudarja, da mora takšno spremljanje zajemati tudi sprejetje korektivnih ukrepov, ki se opredelijo skupaj z državo nečlanico, če se ugotovi odstopanje ene od strani od začrtanih ciljev; |
| --- | --- |

61.

se zavzema za skupno oblikovanje modelov s cilji, ukrepi in kazalniki, da se zagotovi učinkovitejše spremljanje porabe sredstev v duhu partnerstva; poudarja, da mora takšno spremljanje zajemati tudi sprejetje korektivnih ukrepov, ki se opredelijo skupaj z državo nečlanico, če se ugotovi odstopanje ene od strani od začrtanih ciljev;

| 62. | pozdravlja zgled za preglednost, ki ga je dala EU v svetovnem kontekstu s tem, ko je objavila pogoje sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju; poziva Komisijo, naj bo še naprej odprta, in sicer tako, da zagotovi, da bodo tudi ocene teh sporazumov, ob upoštevanju načel Aarhuške konvencije, na voljo javnosti, da bodo lokalni parlamenti, civilna družba in druge zainteresirane strani lahko učinkovito nadzirali izvajanje in učinek sporazumov; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja zgled za preglednost, ki ga je dala EU v svetovnem kontekstu s tem, ko je objavila pogoje sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju; poziva Komisijo, naj bo še naprej odprta, in sicer tako, da zagotovi, da bodo tudi ocene teh sporazumov, ob upoštevanju načel Aarhuške konvencije, na voljo javnosti, da bodo lokalni parlamenti, civilna družba in druge zainteresirane strani lahko učinkovito nadzirali izvajanje in učinek sporazumov;

| 63. | opozarja na pomen najnovejših in preglednih znanstvenih podatkov o ribjih staležih, o vseh sporazumih o ribolovu, ki obstajajo poleg sporazumov Evropske unije, in o skupnem ribolovnem naporu v vodah posameznih držav; meni, da je treba pred podpisom sporazumov opraviti znanstveno oceno ali vsaj zagotoviti, da sporazumi prispevajo k preučitvi podatkov; |
| --- | --- |

63.

opozarja na pomen najnovejših in preglednih znanstvenih podatkov o ribjih staležih, o vseh sporazumih o ribolovu, ki obstajajo poleg sporazumov Evropske unije, in o skupnem ribolovnem naporu v vodah posameznih držav; meni, da je treba pred podpisom sporazumov opraviti znanstveno oceno ali vsaj zagotoviti, da sporazumi prispevajo k preučitvi podatkov;

| 64. | opozarja na problematiko nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; spominja, da številna plovila ne prijavljajo ustrezno svojega ulova in da jih nihče ne nadzira, da podatkov, ki jih posredujejo flote, nihče ne preverja in da ni jasnega pregleda nad vrstami rib, ki so ujete; meni, da bi lahko EU bolj učinkovito prispevala k premagovanju teh težav; poziva Komisijo, naj v vseh svojih mednarodnih odnosih podpira načelo odgovornosti države zastave, ki je podlaga za mednarodno pravo in je ključnega pomena za učinkovito izvajanje uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu; |
| --- | --- |

64.

opozarja na problematiko nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; spominja, da številna plovila ne prijavljajo ustrezno svojega ulova in da jih nihče ne nadzira, da podatkov, ki jih posredujejo flote, nihče ne preverja in da ni jasnega pregleda nad vrstami rib, ki so ujete; meni, da bi lahko EU bolj učinkovito prispevala k premagovanju teh težav; poziva Komisijo, naj v vseh svojih mednarodnih odnosih podpira načelo odgovornosti države zastave, ki je podlaga za mednarodno pravo in je ključnega pomena za učinkovito izvajanje uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu;

| 65. | se zavzema za večjo usklajenost med sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in obstoječimi instrumenti razvojne politike, zlasti z Evropskim razvojnim skladom, pa tudi s pogoji za dostop držav v razvoju do trgov EU; |
| --- | --- |

65.

se zavzema za večjo usklajenost med sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in obstoječimi instrumenti razvojne politike, zlasti z Evropskim razvojnim skladom, pa tudi s pogoji za dostop držav v razvoju do trgov EU;

| 66. | poudarja, da lahko sodelovanje na področju ribolova neposredno koristi 150 milijonom ljudi, ki so za preživetje odvisni od ribolova in z njim povezanih dejavnosti; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da lahko sodelovanje na področju ribolova neposredno koristi 150 milijonom ljudi, ki so za preživetje odvisni od ribolova in z njim povezanih dejavnosti;

Podnebne spremembe in energija

| 67. | ponovno poudarja, da je treba več pozornosti nameniti povečanju sinergij med politikami EU na področju podnebnih sprememb in razvojnimi cilji EU, zlasti v smislu uporabljenih orodij in instrumentov ter koristi vzporednega razvoja in/ali prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

67.

ponovno poudarja, da je treba več pozornosti nameniti povečanju sinergij med politikami EU na področju podnebnih sprememb in razvojnimi cilji EU, zlasti v smislu uporabljenih orodij in instrumentov ter koristi vzporednega razvoja in/ali prilagajanja podnebnim spremembam;

| 68. | poudarja, da je vlaganje v izobraževanje za trajnostni razvoj, vključno s spopadanjem s podnebnimi spremembami, področje, na katerem lahko razvojna pomoč uresniči več ciljev hkrati, zlasti pri ženskah kot ciljni skupini; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je vlaganje v izobraževanje za trajnostni razvoj, vključno s spopadanjem s podnebnimi spremembami, področje, na katerem lahko razvojna pomoč uresniči več ciljev hkrati, zlasti pri ženskah kot ciljni skupini;

| 69. | meni, da je treba izziv podnebnih sprememb obravnavati s strukturnimi reformami, in poziva k sistematični oceni tveganja podnebnih sprememb pri vseh vidikih načrtovanja politike in odločanja EU, vključno s trgovino, kmetijstvom, varno preskrbo s hrano itd.; zahteva, da se rezultati te ocene uporabijo pri oblikovanju jasnih in skladnih nacionalnih in regionalnih strateških dokumentov, pa tudi vseh razvojnih programov in projektov; |
| --- | --- |

69.

meni, da je treba izziv podnebnih sprememb obravnavati s strukturnimi reformami, in poziva k sistematični oceni tveganja podnebnih sprememb pri vseh vidikih načrtovanja politike in odločanja EU, vključno s trgovino, kmetijstvom, varno preskrbo s hrano itd.; zahteva, da se rezultati te ocene uporabijo pri oblikovanju jasnih in skladnih nacionalnih in regionalnih strateških dokumentov, pa tudi vseh razvojnih programov in projektov;

| 70. | zahteva, da se posebna pozornost nameni posebnim potrebam malih poljedelskih in živinorejskih kmetovalcev, ki se soočajo s posledicami podnebnih sprememb, v vsaki politiki in sporazumu, ki ima za posledico možna zmanjšanja ali omejitve dostopa do virov za proizvodnjo hrane, kot so med drugim zemlja, voda, mobilnost; |
| --- | --- |

70.

zahteva, da se posebna pozornost nameni posebnim potrebam malih poljedelskih in živinorejskih kmetovalcev, ki se soočajo s posledicami podnebnih sprememb, v vsaki politiki in sporazumu, ki ima za posledico možna zmanjšanja ali omejitve dostopa do virov za proizvodnjo hrane, kot so med drugim zemlja, voda, mobilnost;

| 71. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, programov in projektov v zvezi s podnebnimi spremembami zbirajo podatke, razčlenjene po državah in spolu, da bodo lahko učinkovito ocenile različne posledice podnebnih sprememb na posamezni spol in ustrezno ukrepale; pripravijo naj tudi navodila za prilagajanje podnebnim spremembam, v katerih bodo opredeljene politike za zaščito žensk in krepitev njihove vloge pri soočanju s posledicami podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

71.

ponovno poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, programov in projektov v zvezi s podnebnimi spremembami zbirajo podatke, razčlenjene po državah in spolu, da bodo lahko učinkovito ocenile različne posledice podnebnih sprememb na posamezni spol in ustrezno ukrepale; pripravijo naj tudi navodila za prilagajanje podnebnim spremembam, v katerih bodo opredeljene politike za zaščito žensk in krepitev njihove vloge pri soočanju s posledicami podnebnih sprememb;

| 72. | pozdravlja predloge v evropskem poročilu o razvoju za leto 2011/2012 o celostnem upravljanju voda, energije in zemljišč, ki bi temeljilo na ekosistemih, ti trije viri so namreč najpomembnejši za razvoj; poziva Komisijo, naj se odzove na podlagi predlogov iz poročila; zlasti poudarja obstoj velikih vrzeli v svetovnem in evropskem upravljanju in poudarja potrebo po spremembi v smeri večje vzdržnosti pri vzorcih potrošnje in porabe znotraj Unije; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja predloge v evropskem poročilu o razvoju za leto 2011/2012 o celostnem upravljanju voda, energije in zemljišč, ki bi temeljilo na ekosistemih, ti trije viri so namreč najpomembnejši za razvoj; poziva Komisijo, naj se odzove na podlagi predlogov iz poročila; zlasti poudarja obstoj velikih vrzeli v svetovnem in evropskem upravljanju in poudarja potrebo po spremembi v smeri večje vzdržnosti pri vzorcih potrošnje in porabe znotraj Unije;

| 73. | predlaga, naj EU v državah v razvoju podpira vlaganja, inovativne pristope in visoke standarde podjetniške prakse pri vključujoči in trajnostni uporabi voda, energije in zemljišč; predlaga tudi, naj poudarek na trajnostni energiji in kmetijstvu v agendi za spremembo dopolnijo ukrepi na področju vode; |
| --- | --- |

73.

predlaga, naj EU v državah v razvoju podpira vlaganja, inovativne pristope in visoke standarde podjetniške prakse pri vključujoči in trajnostni uporabi voda, energije in zemljišč; predlaga tudi, naj poudarek na trajnostni energiji in kmetijstvu v agendi za spremembo dopolnijo ukrepi na področju vode;

| 74. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 objavi poročilo o družbeni trajnosti biogoriv in se pri njegovi pripravi vnaprej posvetuje s prizadetimi skupnostmi in lokalnimi nevladnimi organizacijami; poudarja, da je to priložnost, da se predlaga ustrezno metodologijo in zajame celotne učinke, ki ga imajo evropski cilji na področju biogoriv na zanesljivo preskrbo s hrano, zemljiške pravice in druga razvojna vprašanja; opozarja, da nadziranje in poročanje Komisije, predvideno v predlagani direktivi, nudi priložnost, če je to primerno, da se predlagajo popravni ukrepi, ki bi temeljili na izkušnjah; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 objavi poročilo o družbeni trajnosti biogoriv in se pri njegovi pripravi vnaprej posvetuje s prizadetimi skupnostmi in lokalnimi nevladnimi organizacijami; poudarja, da je to priložnost, da se predlaga ustrezno metodologijo in zajame celotne učinke, ki ga imajo evropski cilji na področju biogoriv na zanesljivo preskrbo s hrano, zemljiške pravice in druga razvojna vprašanja; opozarja, da nadziranje in poročanje Komisije, predvideno v predlagani direktivi, nudi priložnost, če je to primerno, da se predlagajo popravni ukrepi, ki bi temeljili na izkušnjah;

| 75. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da je uvožena bioenergija proizvedena na podlagi sprejemljivega delovnega okolja ter standarda zaposlovanja in da spoštuje lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

75.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da je uvožena bioenergija proizvedena na podlagi sprejemljivega delovnega okolja ter standarda zaposlovanja in da spoštuje lokalne skupnosti;

| 76. | spodbuja nadaljnji razvoj druge in tretje generacije bioenergije iz stranskih proizvodov biomase ter odpadkov in ostankov; |
| --- | --- |

76.

spodbuja nadaljnji razvoj druge in tretje generacije bioenergije iz stranskih proizvodov biomase ter odpadkov in ostankov;

| 77. | poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o ciljnem 10-odstotnem deležu za biogoriva iz obnovljivih virov do leta 2020 iz direktive o obnovljivih virih energije, razen v primeru uporabe strogih trajnostnih meril; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o ciljnem 10-odstotnem deležu za biogoriva iz obnovljivih virov do leta 2020 iz direktive o obnovljivih virih energije, razen v primeru uporabe strogih trajnostnih meril;

| 78. | poziva države članice, naj od leta 2013 naprej znaten delež prihodkov licitiranja iz evropskega sistema trgovanja z emisijami namenijo dejavnostim, ki so povezane s podnebnimi spremembami v državah v razvoju; |
| --- | --- |

78.

poziva države članice, naj od leta 2013 naprej znaten delež prihodkov licitiranja iz evropskega sistema trgovanja z emisijami namenijo dejavnostim, ki so povezane s podnebnimi spremembami v državah v razvoju;

| 79. | poziva Komisijo, naj predlaga ustrezno metodologijo za izračun učinkov posrednih sprememb rabe zemljišč, ki bo v skladu z usklajenostjo politik za razvoj in ki bi morala biti pripravljena že konec leta 2010; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj predlaga ustrezno metodologijo za izračun učinkov posrednih sprememb rabe zemljišč, ki bo v skladu z usklajenostjo politik za razvoj in ki bi morala biti pripravljena že konec leta 2010;

Varnost

| 80. | poudarja, da mora pregled izvoza orožja EU v letu 2012 temeljiti na celovitih informacijah, da bi tako zagotovili skladnost z razvojnimi cilji; opozarja, da je objava trinajstega letnega poročila Sveta o izvozu vojaške tehnologije in opreme vzbudila vprašanja glede zanesljivosti in uporabnosti predloženih podatkov; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da mora pregled izvoza orožja EU v letu 2012 temeljiti na celovitih informacijah, da bi tako zagotovili skladnost z razvojnimi cilji; opozarja, da je objava trinajstega letnega poročila Sveta o izvozu vojaške tehnologije in opreme vzbudila vprašanja glede zanesljivosti in uporabnosti predloženih podatkov;

| 81. | opozarja na zaveze EU o demokraciji in človekovih pravicah ter pogojevanjih, kot so tista, zapisana v pristopu "več za več" glede sosedske politike v neposredni soseščini EU; poudarja, da je njihovo pomembnost mogoče zagotoviti samo, če nobeno drugo politično področje ali medsebojno sodelovanje s partnerskimi državami ne preprečuje pobud, ki so bile podane za človekove pravice, človekovo varnost in demokracijo v partnerskih državah; |
| --- | --- |

81.

opozarja na zaveze EU o demokraciji in človekovih pravicah ter pogojevanjih, kot so tista, zapisana v pristopu "več za več" glede sosedske politike v neposredni soseščini EU; poudarja, da je njihovo pomembnost mogoče zagotoviti samo, če nobeno drugo politično področje ali medsebojno sodelovanje s partnerskimi državami ne preprečuje pobud, ki so bile podane za človekove pravice, človekovo varnost in demokracijo v partnerskih državah;

| 82. | opozarja na dejstvo, da so izvozi orožja medvladno vprašanje in da bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati usklajenost politik za razvoj; zaključuje, da se je težko odločiti glede odobritve izvoza orožja v države v razvoju v povezavi z merilom "trajnostnega razvoja", na primer merilom 8 prečiščenega besedila za nacionalna in evropska merila pri postopkih za pridobivanje dovoljenj za izvoz orožja, saj lahko upoštevanje drugih politik razveljavi to odločitev; priporoča, da države članice zagotovijo celovito izjavo o metodologiji, ki se uporablja v povezavi s tem merilom; |
| --- | --- |

82.

opozarja na dejstvo, da so izvozi orožja medvladno vprašanje in da bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati usklajenost politik za razvoj; zaključuje, da se je težko odločiti glede odobritve izvoza orožja v države v razvoju v povezavi z merilom "trajnostnega razvoja", na primer merilom 8 prečiščenega besedila za nacionalna in evropska merila pri postopkih za pridobivanje dovoljenj za izvoz orožja, saj lahko upoštevanje drugih politik razveljavi to odločitev; priporoča, da države članice zagotovijo celovito izjavo o metodologiji, ki se uporablja v povezavi s tem merilom;

| 83. | priznava vzajemno odvisnost razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti, kar mora upoštevati vsaka razprava o usklajenosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

83.

priznava vzajemno odvisnost razvoja, demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in varnosti, kar mora upoštevati vsaka razprava o usklajenosti politik za razvoj;

| 84. | meni, da bi pojmi človekove varnosti in razvoja morali biti obravnavani kot temeljni elementi v povezavi med varnostjo in razvojem, saj se osredotočajo na posameznika; |
| --- | --- |

84.

meni, da bi pojmi človekove varnosti in razvoja morali biti obravnavani kot temeljni elementi v povezavi med varnostjo in razvojem, saj se osredotočajo na posameznika;

| 85. | opozarja, da bi bilo treba v skladu s strateškim okvirom o "povezovanju nujne pomoči, sanacije in razvoja" (LRRD) izboljšati usklajevanje med vzpostavljanjem miru, humanitarno pomočjo in razvojnimi dejavnostmi v razmerah po konfliktih, da bi tako zagotovili skladnost z načeli usklajenosti politik za razvoj in varnosti ljudi, pri čemer se slednja še vedno podcenjuje; spominja Komisijo, da jo je Svet leta 2009 pozval, naj pripravi akcijski načrt EU za nestabilne razmere in konflikte, in da je EU odobrila novi dogovor za delovanje v nestabilnih državah, ki je bil sprejet na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu; |
| --- | --- |

85.

opozarja, da bi bilo treba v skladu s strateškim okvirom o "povezovanju nujne pomoči, sanacije in razvoja" (LRRD) izboljšati usklajevanje med vzpostavljanjem miru, humanitarno pomočjo in razvojnimi dejavnostmi v razmerah po konfliktih, da bi tako zagotovili skladnost z načeli usklajenosti politik za razvoj in varnosti ljudi, pri čemer se slednja še vedno podcenjuje; spominja Komisijo, da jo je Svet leta 2009 pozval, naj pripravi akcijski načrt EU za nestabilne razmere in konflikte, in da je EU odobrila novi dogovor za delovanje v nestabilnih državah, ki je bil sprejet na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu;

| 86. | poudarja, da je glede na to, da je delovna skupina Sveta za izvoz konvencionalnega orožja glavni odbor, odgovoren za kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja, nujno, da se v okviru tega foruma upoštevajo razvojni cilji; poziva Svet, naj poskrbi, da bo kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja pravno zavezujoč; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je glede na to, da je delovna skupina Sveta za izvoz konvencionalnega orožja glavni odbor, odgovoren za kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja, nujno, da se v okviru tega foruma upoštevajo razvojni cilji; poziva Svet, naj poskrbi, da bo kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja pravno zavezujoč;

Migracije

| 87. | poudarja, da lahko "beg možganov" v državah v razvoju povzroči resne težave, zlasti v zdravstvenem sektorju; priznava, da je beg možganov, ki se pojavlja v državah v razvoju, posledica kombinacije strukturnih vzrokov in dejavnikov odbijanja in privlačevanja; zato poziva Komisijo, naj spremlja učinke sistema modre karte na države v razvoju in po potrebi sprejme popravne ukrepe; prav tako poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo "kodeksa prakse Svetovne zdravstvene organizacije" v povezavi z mednarodnim zaposlovanjem zdravstvenega osebja v javnem in zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da lahko "beg možganov" v državah v razvoju povzroči resne težave, zlasti v zdravstvenem sektorju; priznava, da je beg možganov, ki se pojavlja v državah v razvoju, posledica kombinacije strukturnih vzrokov in dejavnikov odbijanja in privlačevanja; zato poziva Komisijo, naj spremlja učinke sistema modre karte na države v razvoju in po potrebi sprejme popravne ukrepe; prav tako poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo "kodeksa prakse Svetovne zdravstvene organizacije" v povezavi z mednarodnim zaposlovanjem zdravstvenega osebja v javnem in zasebnem sektorju;

| 88. | poudarja, da je treba zagotoviti skladnost partnerstev o mobilnosti z mednarodnim pravnim okvirom o človekovih pravicah; poziva EU, naj odpravi pogojevanje za razvojno pomoč, ki se nanaša na zmanjšanje migracij, pri dvostranskih in večstranskih pogajanjih EU in njenih držav članic; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da je treba zagotoviti skladnost partnerstev o mobilnosti z mednarodnim pravnim okvirom o človekovih pravicah; poziva EU, naj odpravi pogojevanje za razvojno pomoč, ki se nanaša na zmanjšanje migracij, pri dvostranskih in večstranskih pogajanjih EU in njenih držav članic;

| 89. | vztraja, da je poglavje o zunanji razsežnosti v Skladu za migracije in azil v celoti skladno z instrumenti zunanje pomoči in razvojnimi cilji EU; predlaga vzpostavitev zaščitnih ukrepov, ki bodo državam članicam preprečevali, da bi ta niz financiranj uporabile le za omejevanje priseljevanja iz držav v razvoju; |
| --- | --- |

89.

vztraja, da je poglavje o zunanji razsežnosti v Skladu za migracije in azil v celoti skladno z instrumenti zunanje pomoči in razvojnimi cilji EU; predlaga vzpostavitev zaščitnih ukrepov, ki bodo državam članicam preprečevali, da bi ta niz financiranj uporabile le za omejevanje priseljevanja iz držav v razvoju;

| 90. | podpira pristop k migracijski politiki EU, ki temelji na človekovih pravicah in se osredotoča na migrante ter omogoča državam članicam in partnerskim državam, da spoštujejo, varujejo in izpolnjujejo človekove pravice vseh migrantov in jim omogočajo, da zahtevajo spoštovanje svojih pravic med migracijskim potovanjem; poudarja, da bodo pristopi, ki temeljijo na človekovih pravicah in se osredotočajo na migrante, pomagali pri ustrezni analizi osnovnih vzrokov za prisilne migracije, zlasti konfliktov, podnebnih sprememb, nezaposlenosti in revščine, ter zagotovili, da se EU na te vzroke primerno odzove, v skladu z usklajenostjo politik za razvoj; |
| --- | --- |

90.

podpira pristop k migracijski politiki EU, ki temelji na človekovih pravicah in se osredotoča na migrante ter omogoča državam članicam in partnerskim državam, da spoštujejo, varujejo in izpolnjujejo človekove pravice vseh migrantov in jim omogočajo, da zahtevajo spoštovanje svojih pravic med migracijskim potovanjem; poudarja, da bodo pristopi, ki temeljijo na človekovih pravicah in se osredotočajo na migrante, pomagali pri ustrezni analizi osnovnih vzrokov za prisilne migracije, zlasti konfliktov, podnebnih sprememb, nezaposlenosti in revščine, ter zagotovili, da se EU na te vzroke primerno odzove, v skladu z usklajenostjo politik za razvoj;

| 91. | poudarja, da bi bilo koristno vključiti diaspore in povratnike iz diaspor kot gonilne sile razvoja, pri čemer so slednji še posebej pomembni v kontekstu evropske finančne krize; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da bi bilo koristno vključiti diaspore in povratnike iz diaspor kot gonilne sile razvoja, pri čemer so slednji še posebej pomembni v kontekstu evropske finančne krize;

| 92. | poudarja potrebo po nadaljnji obrazložitvi parametrov dopolnjevanja in po vzpostavitvi skladnega in celovitega institucionalnega dialoga za načrtovanje in upravljanje zunanjih in notranjih skladov, ki obravnavajo vprašanja, povezana z migracijami, z vidika usklajenosti politik za razvoj in človekovih pravic; |
| --- | --- |

92.

poudarja potrebo po nadaljnji obrazložitvi parametrov dopolnjevanja in po vzpostavitvi skladnega in celovitega institucionalnega dialoga za načrtovanje in upravljanje zunanjih in notranjih skladov, ki obravnavajo vprašanja, povezana z migracijami, z vidika usklajenosti politik za razvoj in človekovih pravic;

| 93. | poziva Komisijo in države AKP, naj ob pregledu sporazuma AKP-EU o migracijah, ki še traja, v člen 13 vključijo načela krožne migracije in njeno spodbujanje z dodeljevanjem krožnih vizumov; vztraja pri tem, da ta člen poudarja spoštovanje človekovih pravic in pravično obravnavanje državljanov držav AKP, vendar meni, da je obseg teh načel resno ogrožen zaradi dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu, ki so sklenjeni z državami tranzita ter skupaj povzročajo eksternalizacijo upravljanja migracijskih tokov s strani Evrope ter ne zagotavljajo spoštovanja pravic migrantov, to pa lahko vodi k množičnemu ponovnemu sprejemu, ki ogroža njihovo varnost in življenje; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo in države AKP, naj ob pregledu sporazuma AKP-EU o migracijah, ki še traja, v člen 13 vključijo načela krožne migracije in njeno spodbujanje z dodeljevanjem krožnih vizumov; vztraja pri tem, da ta člen poudarja spoštovanje človekovih pravic in pravično obravnavanje državljanov držav AKP, vendar meni, da je obseg teh načel resno ogrožen zaradi dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu, ki so sklenjeni z državami tranzita ter skupaj povzročajo eksternalizacijo upravljanja migracijskih tokov s strani Evrope ter ne zagotavljajo spoštovanja pravic migrantov, to pa lahko vodi k množičnemu ponovnemu sprejemu, ki ogroža njihovo varnost in življenje;

| 94. | ponovno poudarja, kako pomembno je sofinanciranje nevladnih organizacij kot načelo, ki upravičenke do pomoči spodbuja k večji odgovornosti in učinkovitosti razvoja ter izboljšuje sodelovanje vseh zainteresiranih strani, kot priporočajo istanbulska načela (8); |
| --- | --- |

94.

ponovno poudarja, kako pomembno je sofinanciranje nevladnih organizacij kot načelo, ki upravičenke do pomoči spodbuja k večji odgovornosti in učinkovitosti razvoja ter izboljšuje sodelovanje vseh zainteresiranih strani, kot priporočajo istanbulska načela (8);

Druga vprašanja

| 95. | poziva k poudarku splošnega okvira dobrega upravljanja in spoštovanja človekovih pravic in njegove spodbujevalne vloge pri razvoju v partnerskih državah pri vseh dialogih o politikah, ne glede na pet osnovnih vprašanj, določenih za namene ocenitve usklajenosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

95.

poziva k poudarku splošnega okvira dobrega upravljanja in spoštovanja človekovih pravic in njegove spodbujevalne vloge pri razvoju v partnerskih državah pri vseh dialogih o politikah, ne glede na pet osnovnih vprašanj, določenih za namene ocenitve usklajenosti politik za razvoj;

| 96. | predlaga dopolnitev pojma "učinkovitost pomoči" s pojmom "učinkovitost razvoja", saj je ta bolj primeren za merjenje usklajenosti politik za razvoj in bolj ustrezen za izboljšanje dialoga s skupino hitro razvijajočih se držav (BRICS) na področju razvojne politike; |
| --- | --- |

96.

predlaga dopolnitev pojma "učinkovitost pomoči" s pojmom "učinkovitost razvoja", saj je ta bolj primeren za merjenje usklajenosti politik za razvoj in bolj ustrezen za izboljšanje dialoga s skupino hitro razvijajočih se držav (BRICS) na področju razvojne politike;

| 97. | opozarja na medsektorsko naravo programov dobrega upravljanja v državah v razvoju in Komisijo spodbuja pri nadaljnjih prizadevanjih v tej smeri; opozarja tudi na potrebo po boljšem svetovnem upravljanju v sedanjem obdobju več kriz, saj je osnovnega pomena za uresničevanje svetovnega razvoja; obžaluje, da v končnemu dokumentu konference ZN Rio+20 ni predanosti na področjih ohranjanja virov, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter gospodarske trajnosti, h kateri je pozvala EU; kljub temu poziva EU, naj še naprej tesno sodeluje pri oblikovanju ciljev trajnostnega razvoja in naj poskrbi, da bodo do leta 2015 postali izvedljivi; |
| --- | --- |

97.

opozarja na medsektorsko naravo programov dobrega upravljanja v državah v razvoju in Komisijo spodbuja pri nadaljnjih prizadevanjih v tej smeri; opozarja tudi na potrebo po boljšem svetovnem upravljanju v sedanjem obdobju več kriz, saj je osnovnega pomena za uresničevanje svetovnega razvoja; obžaluje, da v končnemu dokumentu konference ZN Rio+20 ni predanosti na področjih ohranjanja virov, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter gospodarske trajnosti, h kateri je pozvala EU; kljub temu poziva EU, naj še naprej tesno sodeluje pri oblikovanju ciljev trajnostnega razvoja in naj poskrbi, da bodo do leta 2015 postali izvedljivi;

| 98. | podpira predlog Komisije, da se sestavi celovit pregled stroškov politik, ki niso v skladu z usklajenostjo politik za razvoj, ter koristi ali obojestransko ugodnih rešitev, ki so posledica politik, ki so skladne z usklajenostjo politik razvoja in se lahko uporabijo za nadaljnje ozaveščanje in usposabljanje ter kot osnova za razpravo z evropskimi državljani in drugimi interesnimi skupinami, da se odpravijo še vedno prevladujoče napačne predstave glede stroškov in koristi usklajenosti politik za razvoj; takšna analiza bi bila v pomoč zlasti na področju trajnostne energije in migracij, kjer bi EU morala poudariti povezave med migracijami in razvojnimi politikami in ljudem stalno zagotavljati informacije o koristi teh povezav; |
| --- | --- |

98.

podpira predlog Komisije, da se sestavi celovit pregled stroškov politik, ki niso v skladu z usklajenostjo politik za razvoj, ter koristi ali obojestransko ugodnih rešitev, ki so posledica politik, ki so skladne z usklajenostjo politik razvoja in se lahko uporabijo za nadaljnje ozaveščanje in usposabljanje ter kot osnova za razpravo z evropskimi državljani in drugimi interesnimi skupinami, da se odpravijo še vedno prevladujoče napačne predstave glede stroškov in koristi usklajenosti politik za razvoj; takšna analiza bi bila v pomoč zlasti na področju trajnostne energije in migracij, kjer bi EU morala poudariti povezave med migracijami in razvojnimi politikami in ljudem stalno zagotavljati informacije o koristi teh povezav;

| 99. | poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta dolgoročno medsektorsko strategijo EU za izobraževanje o razvoju, ozaveščanje in dejavno globalno državljanstvo; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta dolgoročno medsektorsko strategijo EU za izobraževanje o razvoju, ozaveščanje in dejavno globalno državljanstvo;

| 100. | poziva države članice, naj razvijejo ali okrepijo nacionalne razvojne strategije in programe na področju izobraževanja o trajnostnem razvoju ter naj vključijo usklajenost politik za razvoj v ustrezne programe; |
| --- | --- |

100.

poziva države članice, naj razvijejo ali okrepijo nacionalne razvojne strategije in programe na področju izobraževanja o trajnostnem razvoju ter naj vključijo usklajenost politik za razvoj v ustrezne programe;

| 101. | poudarja, da lahko tekoča pobuda o Direktivi o trgih finančnih instrumentov občutno pripomore k izpolnjevanju poglavitnih ciljev razvojnega sodelovanja Unije, in sicer prek vključitve pozicijskih limitov, stroge omejitve izvzetij iz področja uporabe Direktive o trgih finančnih instrumentov in prek okrepitve regulativnih organov, da bodo lahko posredovali pri določenih proizvodih ali ukrepih; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da lahko tekoča pobuda o Direktivi o trgih finančnih instrumentov občutno pripomore k izpolnjevanju poglavitnih ciljev razvojnega sodelovanja Unije, in sicer prek vključitve pozicijskih limitov, stroge omejitve izvzetij iz področja uporabe Direktive o trgih finančnih instrumentov in prek okrepitve regulativnih organov, da bodo lahko posredovali pri določenih proizvodih ali ukrepih;

| 102. | ponovno poudarja, da bi morala Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) in GD DEVCO v interesu preglednosti in prevzemanja odgovornosti nadzirati, kako delitev odgovornosti, dogovorjena med Komisijo in ESZD, deluje v praksi in jo izboljšati na načine, ki bi preprečevali prekrivanje in zagotavljali sinergije; |
| --- | --- |

102.

ponovno poudarja, da bi morala Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) in GD DEVCO v interesu preglednosti in prevzemanja odgovornosti nadzirati, kako delitev odgovornosti, dogovorjena med Komisijo in ESZD, deluje v praksi in jo izboljšati na načine, ki bi preprečevali prekrivanje in zagotavljali sinergije;

| 103. | poudarja dejstvo, da je Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) predstavila pojem "akterstvo EU", da bi izboljšala prepoznavnost ukrepov EU; meni, da je pomen usklajenosti politik za razvoj še večji, saj bo javnost vsak negativen učinek še bolj povezovala z EU; poziva Komisijo, naj se prepriča, da ta pojem ni v nasprotju z drugimi cilji razvojne politike, ki jih je oblikovala EU, zlasti cilji lastništva in političnega prostora za države v razvoju; |
| --- | --- |

103.

poudarja dejstvo, da je Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) predstavila pojem "akterstvo EU", da bi izboljšala prepoznavnost ukrepov EU; meni, da je pomen usklajenosti politik za razvoj še večji, saj bo javnost vsak negativen učinek še bolj povezovala z EU; poziva Komisijo, naj se prepriča, da ta pojem ni v nasprotju z drugimi cilji razvojne politike, ki jih je oblikovala EU, zlasti cilji lastništva in političnega prostora za države v razvoju;

| 104. | predlaga, da morajo delegacije EU v skladu s sporazumom iz Cotonouja in referenčnim dokumentom "Udeležba nedržavnih akterjev pri novih načrtih pomoči" (9) izvesti obsežno kartiranje nevladnih organizacij, organizacij civilne družbe in lokalnih oblasti, ki so pomembne za njihovo delo v posamezni državi, zlasti lokalnih organizacij in organizacij, ki temeljijo na skupnosti; |
| --- | --- |

104.

predlaga, da morajo delegacije EU v skladu s sporazumom iz Cotonouja in referenčnim dokumentom "Udeležba nedržavnih akterjev pri novih načrtih pomoči" (9) izvesti obsežno kartiranje nevladnih organizacij, organizacij civilne družbe in lokalnih oblasti, ki so pomembne za njihovo delo v posamezni državi, zlasti lokalnih organizacij in organizacij, ki temeljijo na skupnosti;

| 105. | ponovno poudarja, da bi določitev stalnega poročevalca za usklajenost politik za razvoj iz držav AKP v okviru skupne parlamentarne skupščine olajšala uskladitev s stalnim poročevalcem Evropskega parlamenta za usklajenost politik za razvoj in ustreznega oddelka Komisije in Sveta ter njihovo delo, pomagala pa bi tudi odstraniti ovire za usklajenost politik za razvoj znotraj držav v razvoju; |
| --- | --- |

105.

ponovno poudarja, da bi določitev stalnega poročevalca za usklajenost politik za razvoj iz držav AKP v okviru skupne parlamentarne skupščine olajšala uskladitev s stalnim poročevalcem Evropskega parlamenta za usklajenost politik za razvoj in ustreznega oddelka Komisije in Sveta ter njihovo delo, pomagala pa bi tudi odstraniti ovire za usklajenost politik za razvoj znotraj držav v razvoju;

| 106. | opozarja, da je Komisija junija 2011 v svojem sporočilu o večletnem finančnem okviru predlagala, da se pooblastila za nadzor nad Evropskim razvojnim skladom razširijo na Evropski parlament; obžaluje, da ta predlog ni vključen v zakonodajni predlog za enajsti Evropski razvojni sklad; |
| --- | --- |

106.

opozarja, da je Komisija junija 2011 v svojem sporočilu o večletnem finančnem okviru predlagala, da se pooblastila za nadzor nad Evropskim razvojnim skladom razširijo na Evropski parlament; obžaluje, da ta predlog ni vključen v zakonodajni predlog za enajsti Evropski razvojni sklad;

| 107. | poudarja, da mora mednarodni okvir za razvojno sodelovanje v obdobju po letu 2015 preseči ustaljeno razumevanje razvojnega sodelovanja in tako zagotoviti obširnejši pristop k izkoreninjenju revščine in trajnostnemu razvoju, izboljšati usklajenost politik za razvoj kot pomembnega mehanizma in spodbujati pristope, ki temeljijo na pravicah; poudarja, da mora takšen okvir preseči sedanji pojem javnih ukrepov in državne pomoči in vključiti vse države (razvite, v razvoju, v vzponu) in vse subjekte (tradicionalni in novi donatorji, vlade razvitih držav in držav v razvoju ter lokalne oblasti, zasebni sektor, nevladne organizacije, socialni partnerji itd.) v celovit in vključujoč postopek; |
| --- | --- |

107.

poudarja, da mora mednarodni okvir za razvojno sodelovanje v obdobju po letu 2015 preseči ustaljeno razumevanje razvojnega sodelovanja in tako zagotoviti obširnejši pristop k izkoreninjenju revščine in trajnostnemu razvoju, izboljšati usklajenost politik za razvoj kot pomembnega mehanizma in spodbujati pristope, ki temeljijo na pravicah; poudarja, da mora takšen okvir preseči sedanji pojem javnih ukrepov in državne pomoči in vključiti vse države (razvite, v razvoju, v vzponu) in vse subjekte (tradicionalni in novi donatorji, vlade razvitih držav in držav v razvoju ter lokalne oblasti, zasebni sektor, nevladne organizacije, socialni partnerji itd.) v celovit in vključujoč postopek;

| 108. | pozdravlja dejstvo, da socialna določba v členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) velja znotraj meja Evropske unije in zunaj njih; |
| --- | --- |

108.

pozdravlja dejstvo, da socialna določba v členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) velja znotraj meja Evropske unije in zunaj njih;

| 109. | poudarja, da je treba zagotoviti izvajanje in ustrezno spremljanje socialnih določb, vključenih v trgovinske sporazume Evropske unije; meni, da je treba zagotoviti razpoložljivost mehanizmov za pregledovanje in izvrševanje; |
| --- | --- |

109.

poudarja, da je treba zagotoviti izvajanje in ustrezno spremljanje socialnih določb, vključenih v trgovinske sporazume Evropske unije; meni, da je treba zagotoviti razpoložljivost mehanizmov za pregledovanje in izvrševanje;

| 110. | poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume Evropske unije vključi določbe o socialnih standardih in ciljih polne in produktivne zaposlitve, upoštevajoč enakost spolov in mladih, dostojno delo, spoštovanje pravic delavcev, tudi delavcev migrantov, in enakost spolov; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume Evropske unije vključi določbe o socialnih standardih in ciljih polne in produktivne zaposlitve, upoštevajoč enakost spolov in mladih, dostojno delo, spoštovanje pravic delavcev, tudi delavcev migrantov, in enakost spolov;

| 111. | poudarja, da je treba podpirati in širiti kolektivna pogajanja kot orodje za zmanjševanje neenakosti na trgu dela, ki zagotavlja dostojno delo in plače, preprečuje socialni damping, neprijavljeno delo ter zagotavlja pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

111.

poudarja, da je treba podpirati in širiti kolektivna pogajanja kot orodje za zmanjševanje neenakosti na trgu dela, ki zagotavlja dostojno delo in plače, preprečuje socialni damping, neprijavljeno delo ter zagotavlja pošteno konkurenco;

| 112. | poudarja, da je treba spoštovati pogoje iz pogodb o delu, pri čemer opozarja, da delo, ki ga opravljajo mladi in ženske, ne bi smelo pomeniti kakršnega koli izkoriščanja, tudi spolnega izkoriščanja, prisilnega dela ali storitev, suženjstva ali podobnih praks; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da je treba spoštovati pogoje iz pogodb o delu, pri čemer opozarja, da delo, ki ga opravljajo mladi in ženske, ne bi smelo pomeniti kakršnega koli izkoriščanja, tudi spolnega izkoriščanja, prisilnega dela ali storitev, suženjstva ali podobnih praks;

| 113. | poudarja pomembnost obveznosti v skladu z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb in spodbujanja delodajalcev k uveljavljanju socialnih standardov, ki so ambicioznejši od sedanjih predpisov, vključno z možnostjo, da se oblikujejo in pridobijo oznake, kot je socialna oznaka; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri natančnem spremljanju izvajanja in zagotavljanju pravnega izvrševanja teh obveznosti; |
| --- | --- |

113.

poudarja pomembnost obveznosti v skladu z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb in spodbujanja delodajalcev k uveljavljanju socialnih standardov, ki so ambicioznejši od sedanjih predpisov, vključno z možnostjo, da se oblikujejo in pridobijo oznake, kot je socialna oznaka; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri natančnem spremljanju izvajanja in zagotavljanju pravnega izvrševanja teh obveznosti;

| 114. | poudarja, kako pomembno je tudi v državah v razvoju vzpostaviti kontaktne točke za usklajenost politik za razvoj, da bi se izboljšala izmenjava informacij, med drugim tudi o vprašanjih, ki presegajo pristojnosti EU, kot so socialno vključujoča uporaba prihodkov iz virov ali obdavčitev in nakazil, ter o učinku tako imenovanega "bega možganov" na države izvora; poziva Komisijo, naj vključi socialno politiko v delo Evropske službe za zunanje delovanje; meni, da je bistvenega pomena, da tudi države s srednje visokim dohodkom vedno večji del prihodkov namenijo socialnim vprašanjem, zlasti z razvijanjem sistema obdavčitve in socialnega varstva; |
| --- | --- |

114.

poudarja, kako pomembno je tudi v državah v razvoju vzpostaviti kontaktne točke za usklajenost politik za razvoj, da bi se izboljšala izmenjava informacij, med drugim tudi o vprašanjih, ki presegajo pristojnosti EU, kot so socialno vključujoča uporaba prihodkov iz virov ali obdavčitev in nakazil, ter o učinku tako imenovanega "bega možganov" na države izvora; poziva Komisijo, naj vključi socialno politiko v delo Evropske službe za zunanje delovanje; meni, da je bistvenega pomena, da tudi države s srednje visokim dohodkom vedno večji del prihodkov namenijo socialnim vprašanjem, zlasti z razvijanjem sistema obdavčitve in socialnega varstva;

| 115. | poziva Komisijo in države članice, naj več pozornosti namenijo sodelovanju in vključevanju priseljencev, zlasti žensk in otrok, v državah gostiteljicah ter prenosljivosti socialnih pravic; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisijo in države članice, naj več pozornosti namenijo sodelovanju in vključevanju priseljencev, zlasti žensk in otrok, v državah gostiteljicah ter prenosljivosti socialnih pravic;

| 116. | poziva Komisijo, naj z delavskimi organizacijami in sindikati, ki niso iz EU, vzpostavi socialni dialog o izvajanju socialnih standardov v njihovih državah in poskrbi za ustreznejšo tehnično pomoč za izvajanje socialne in fiskalne politike. |
| --- | --- |

116.

poziva Komisijo, naj z delavskimi organizacijami in sindikati, ki niso iz EU, vzpostavi socialni dialog o izvajanju socialnih standardov v njihovih državah in poskrbi za ustreznejšo tehnično pomoč za izvajanje socialne in fiskalne politike.

| 117. | poziva Komisijo, naj razmisli o povečanju svoje podpore za programe ali projekte sodelovanja, ki so povezani s kulturo, s partnerji iz držav v razvoju zaradi njihove medsektorske narave v povezavi s razvojnimi cilji EU; |
| --- | --- |

117.

poziva Komisijo, naj razmisli o povečanju svoje podpore za programe ali projekte sodelovanja, ki so povezani s kulturo, s partnerji iz držav v razvoju zaradi njihove medsektorske narave v povezavi s razvojnimi cilji EU;

| 118. | poudarja, da se mora načrtovanje za zagotavljanje osnovnih storitev, kot je osnovnošolsko izobraževanje, bolj osredotočiti na tiste posebne značilnosti posebej marginaliziranih skupin, ki ovirajo zagotavljanje teh storitev ter omejujejo zmožnost skupin, da bi izkoristile, kar je na voljo; |
| --- | --- |

118.

poudarja, da se mora načrtovanje za zagotavljanje osnovnih storitev, kot je osnovnošolsko izobraževanje, bolj osredotočiti na tiste posebne značilnosti posebej marginaliziranih skupin, ki ovirajo zagotavljanje teh storitev ter omejujejo zmožnost skupin, da bi izkoristile, kar je na voljo;

| 119. | poudarja, da je nujno treba spremeniti humanitarno miselnost in prepoznati odločilno vlogo izobraževanja, zlasti izobraževanja med izrednimi razmerami, ki nastanejo zaradi konfliktov, in po končanih konfliktih; obžaluje, da je izobraževanje še vedno eno najbolj podfinanciranih področij humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

119.

poudarja, da je nujno treba spremeniti humanitarno miselnost in prepoznati odločilno vlogo izobraževanja, zlasti izobraževanja med izrednimi razmerami, ki nastanejo zaradi konfliktov, in po končanih konfliktih; obžaluje, da je izobraževanje še vedno eno najbolj podfinanciranih področij humanitarne pomoči;

| 120. | poziva Komisijo, naj razmisli o medsektorski naravi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v razvojnih politikah, zlasti o pozitivnih vplivih, ki bi jih lahko imele na izobraževalni sistem, in poudarja, da pravice intelektualne lastnine, prenos tehnologije in lokalno oblikovanje zmožnosti v tem okviru potrebujejo posebno pozornost; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj razmisli o medsektorski naravi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v razvojnih politikah, zlasti o pozitivnih vplivih, ki bi jih lahko imele na izobraževalni sistem, in poudarja, da pravice intelektualne lastnine, prenos tehnologije in lokalno oblikovanje zmožnosti v tem okviru potrebujejo posebno pozornost;

| 121. | poudarja, da je treba prave bančne posle z uporabo mobilne tehnologije (m-bančništvo) razlikovati od osnovnih denarnih nakazil (m-plačila) in da je treba uskladiti potrebo po regulaciji mednarodnih denarnih transakcij (na primer preprečiti pranje denarja ali financiranje terorizma) s potrebo po spodbujanju uporabe mobilnih telefonov za cenovno ugoden dostop do denarja za revne; meni, da je zbiranje obstoječih najboljših praks najuporabnejši način za deljenje znanja in obravnavo teh izzivov; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da je treba prave bančne posle z uporabo mobilne tehnologije (m-bančništvo) razlikovati od osnovnih denarnih nakazil (m-plačila) in da je treba uskladiti potrebo po regulaciji mednarodnih denarnih transakcij (na primer preprečiti pranje denarja ali financiranje terorizma) s potrebo po spodbujanju uporabe mobilnih telefonov za cenovno ugoden dostop do denarja za revne; meni, da je zbiranje obstoječih najboljših praks najuporabnejši način za deljenje znanja in obravnavo teh izzivov;

| 122. | obžaluje, da dogovore o proračunski podpori še vedno zaznamuje pomanjkanje državljanskega in parlamentarnega nadzora nad sporazumi, njihovim izvajanjem in spremljanjem; |
| --- | --- |

122.

obžaluje, da dogovore o proračunski podpori še vedno zaznamuje pomanjkanje državljanskega in parlamentarnega nadzora nad sporazumi, njihovim izvajanjem in spremljanjem;

| 123. | ponovno poudarja, da proračunska podpora sicer mora biti v skladu s spodbujanjem demokratičnega upravljanja, krepitvijo lastnih gospodarskih virov držav v razvoju, bojem proti korupciji in odgovorno porabo javnih sredstev, a predvsem se mora osredotočiti na zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

123.

ponovno poudarja, da proračunska podpora sicer mora biti v skladu s spodbujanjem demokratičnega upravljanja, krepitvijo lastnih gospodarskih virov držav v razvoju, bojem proti korupciji in odgovorno porabo javnih sredstev, a predvsem se mora osredotočiti na zmanjševanje revščine;

| 124. | ponovno poudarja, da prizadevanja EU za zagotovitev dostopa do surovin iz držav v razvoju ne smejo ogrožati lokalnega razvoja in izkoreninjenja revščine, temveč morajo podpirati države v razvoju pri pretvorbi njihovih mineralnih bogastev v pravi razvoj; poudarja, da mora EU podpirati dobro upravljanje, postopke dodajanja vrednosti in finančno preglednost vlad in komercialnih podjetij, tako da lahko lokalni rudarski sektorji delujejo kot katalizatorji razvoja; |
| --- | --- |

124.

ponovno poudarja, da prizadevanja EU za zagotovitev dostopa do surovin iz držav v razvoju ne smejo ogrožati lokalnega razvoja in izkoreninjenja revščine, temveč morajo podpirati države v razvoju pri pretvorbi njihovih mineralnih bogastev v pravi razvoj; poudarja, da mora EU podpirati dobro upravljanje, postopke dodajanja vrednosti in finančno preglednost vlad in komercialnih podjetij, tako da lahko lokalni rudarski sektorji delujejo kot katalizatorji razvoja;

| 125. | poudarja, da je finančna preglednost osnovnega pomena pri podpiranju uporabe domačih prihodkov in boja proti davčnim goljufijam; poudarja, da mora sedanja reforma direktiv EU o računovodstvu in preglednosti vsebovati zahtevo, da velika podjetja, ki opravljajo dejavnosti pridobivanja surovin in lesne industrije ter kotirajo na borzi, razkrijejo plačila vladam za posamezne projekte skupaj s pragi poročanja, ki odražajo velikost plačila s stališča revnih skupnosti; |
| --- | --- |

125.

poudarja, da je finančna preglednost osnovnega pomena pri podpiranju uporabe domačih prihodkov in boja proti davčnim goljufijam; poudarja, da mora sedanja reforma direktiv EU o računovodstvu in preglednosti vsebovati zahtevo, da velika podjetja, ki opravljajo dejavnosti pridobivanja surovin in lesne industrije ter kotirajo na borzi, razkrijejo plačila vladam za posamezne projekte skupaj s pragi poročanja, ki odražajo velikost plačila s stališča revnih skupnosti;

| 126. | meni, da lahko donatorska pomoč le do določene meje pomaga pri krepitvi domače odgovornosti, saj imajo različne oblike pomoči različne vplive, od tega da "ne škodujejo", pa do dejanskih koristi za obstoječe sisteme domače odgovornosti, na primer prek vključitve lokalnih civilnih strateških opcij in parlamentov držav v razvoju v okviru sektorskih pristopov; |
| --- | --- |

126.

meni, da lahko donatorska pomoč le do določene meje pomaga pri krepitvi domače odgovornosti, saj imajo različne oblike pomoči različne vplive, od tega da "ne škodujejo", pa do dejanskih koristi za obstoječe sisteme domače odgovornosti, na primer prek vključitve lokalnih civilnih strateških opcij in parlamentov držav v razvoju v okviru sektorskih pristopov;

| 127. | obžaluje, da je financiranje in posredovanje na področju zdravja v svetu usmerjeno v dobro vidne dogodke, kot je bil cunami v Aziji, in določene nalezljive bolezni, ki so izpostavljene v medijih (kot je HIV/AIDS), čeprav nenalezljive bolezni povzročijo 63 % vseh smrti po svetu, poškodbe predstavljajo 17 % svetovnega bremena obolevnosti, ženske in otroci pa umirajo, ker se jim med nosečnostjo, porodom in v zgodnjem otroštvu ne zagotovi osnovne oskrbe; |
| --- | --- |

127.

obžaluje, da je financiranje in posredovanje na področju zdravja v svetu usmerjeno v dobro vidne dogodke, kot je bil cunami v Aziji, in določene nalezljive bolezni, ki so izpostavljene v medijih (kot je HIV/AIDS), čeprav nenalezljive bolezni povzročijo 63 % vseh smrti po svetu, poškodbe predstavljajo 17 % svetovnega bremena obolevnosti, ženske in otroci pa umirajo, ker se jim med nosečnostjo, porodom in v zgodnjem otroštvu ne zagotovi osnovne oskrbe;

| 128. | poudarja, da lahko Parlament v sklopu svoje odgovornosti za zaščito pravic udeležencev kliničnih preskušanj v državah v razvoju in zaščito zdravja državljanov EU uporabi pravico do sprožitve preiskav; predlaga spremljanje dejavnosti Evropske agencije za zdravila v zvezi s določenimi vprašanji, na primer kakšne ukrepe agencija sprejema za razjasnitev praktične uporabe etičnih standardov pri kliničnih preskusih, poleg tega je treba zagotoviti, da se agencija trudi uskladiti uporabo etičnih standardov odgovornih oblasti; |
| --- | --- |

128.

poudarja, da lahko Parlament v sklopu svoje odgovornosti za zaščito pravic udeležencev kliničnih preskušanj v državah v razvoju in zaščito zdravja državljanov EU uporabi pravico do sprožitve preiskav; predlaga spremljanje dejavnosti Evropske agencije za zdravila v zvezi s določenimi vprašanji, na primer kakšne ukrepe agencija sprejema za razjasnitev praktične uporabe etičnih standardov pri kliničnih preskusih, poleg tega je treba zagotoviti, da se agencija trudi uskladiti uporabo etičnih standardov odgovornih oblasti;

| 129. | poziva Komisijo, naj podpira lokalne skupine civilne družbe, posebej skupine žensk in tiste skupine, katerih delo upošteva potrebe žensk, in sicer prek dostopnega financiranja in oblikovanja zmogljivosti, da bodo skupine lahko izpolnile svojo vlogo učinkovitih razvojnih akterjev ter skrbnikov miru in dobrega upravljanja, zlasti v nestabilnih in konfliktnih razmerah; |
| --- | --- |

129.

poziva Komisijo, naj podpira lokalne skupine civilne družbe, posebej skupine žensk in tiste skupine, katerih delo upošteva potrebe žensk, in sicer prek dostopnega financiranja in oblikovanja zmogljivosti, da bodo skupine lahko izpolnile svojo vlogo učinkovitih razvojnih akterjev ter skrbnikov miru in dobrega upravljanja, zlasti v nestabilnih in konfliktnih razmerah;

| 130. | pozdravlja akcijski načrt EU o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju ter spodbuja nadziranje in izvajanje vključevanja vprašanja enakosti spolov v projekte na državni ravni, ki jih financira EU; poziva visoko predstavnico EU, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da se zagotovi ustrezno in učinkovito usposabljanje osebja delegacij EU v povezavi s pristopi, ki upoštevajo spol, k ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in oblikovanju miru; |
| --- | --- |

130.

pozdravlja akcijski načrt EU o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju ter spodbuja nadziranje in izvajanje vključevanja vprašanja enakosti spolov v projekte na državni ravni, ki jih financira EU; poziva visoko predstavnico EU, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da se zagotovi ustrezno in učinkovito usposabljanje osebja delegacij EU v povezavi s pristopi, ki upoštevajo spol, k ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in oblikovanju miru;

| 131. | pozdravlja aktivno delo Komisije, ki si prizadeva na politični ravni in prek različnih instrumentov financiranja ter mehanizmov proračunske podpore povečati svoje zaveze do spodbujanja krepitve vloge žensk, zlasti s prizadevanjem, da bi prednostne naloge in potrebe žensk vključila v vsa glavna področja usklajenosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

131.

pozdravlja aktivno delo Komisije, ki si prizadeva na politični ravni in prek različnih instrumentov financiranja ter mehanizmov proračunske podpore povečati svoje zaveze do spodbujanja krepitve vloge žensk, zlasti s prizadevanjem, da bi prednostne naloge in potrebe žensk vključila v vsa glavna področja usklajenosti politik za razvoj;

| 132. | poudarja potrebo po vzdrževanju zanesljivih statističnih podatkov ter dokumentiranju vzrokov smrti mater v skladu s kodiranjem umrljivosti mater po MKB SZO, kar lahko usmerja države in jim pomaga izboljšati pripisovanje in presojo vzrokov za umrljivost mater; |
| --- | --- |

132.

poudarja potrebo po vzdrževanju zanesljivih statističnih podatkov ter dokumentiranju vzrokov smrti mater v skladu s kodiranjem umrljivosti mater po MKB SZO, kar lahko usmerja države in jim pomaga izboljšati pripisovanje in presojo vzrokov za umrljivost mater;

| 133. | potrjuje svojo izjavo A(2010)21584 s parlamentarne skupščine AKP-EU; |
| --- | --- |

133.

potrjuje svojo izjavo A(2010)21584 s parlamentarne skupščine AKP-EU;

| 134. | poziva, naj se pri usklajenosti politik za razvoj daje prednost pristopu s soudeležbo, ki spodbuja avtonomnost in samoodločanje prebivalstva ter predvsem žensk; |
| --- | --- |

134.

poziva, naj se pri usklajenosti politik za razvoj daje prednost pristopu s soudeležbo, ki spodbuja avtonomnost in samoodločanje prebivalstva ter predvsem žensk;

| 135. | ponovno poudarja, da je pomembno upoštevati položaj žensk, ne samo kot ranljive skupine prebivalstva, ampak tudi kot aktivnih pospeševalcev razvojne politike; pri tem opozarja, da se v Afriki z 80 % kmetijstva ukvarjajo ženske, čeprav so še vedno le redko lastnice zemljišča, ki ga obdelujejo; zato zahteva, da se kmetijske in ribiške politike v usklajenost politik za razvoj ne vključi samo zaradi njunega učinka na razvoj, pač pa da se ju ocenjuje na podlagi njunega različnega učinka na ženske in moške; |
| --- | --- |

135.

ponovno poudarja, da je pomembno upoštevati položaj žensk, ne samo kot ranljive skupine prebivalstva, ampak tudi kot aktivnih pospeševalcev razvojne politike; pri tem opozarja, da se v Afriki z 80 % kmetijstva ukvarjajo ženske, čeprav so še vedno le redko lastnice zemljišča, ki ga obdelujejo; zato zahteva, da se kmetijske in ribiške politike v usklajenost politik za razvoj ne vključi samo zaradi njunega učinka na razvoj, pač pa da se ju ocenjuje na podlagi njunega različnega učinka na ženske in moške;

| 136. | poudarja, da je pomembno upoštevati najbolj prikrajšane in ranljive skupine, zlasti ženske in dekleta, ter jim nameniti posebno pozornost, da bi se izognili povečanju čedalje večje neenakosti; meni, da so izkušnje pokazale, da "nevtralni" ukrepi krepijo obstoječo porazdelitev moči ter da je treba izvajati pozitivne, zavestne in sistematične ukrepe za izboljšanje položaja žensk, s čimer bi zagotovili, da taki ukrepi koristijo najbolj prikrajšanim; |
| --- | --- |

136.

poudarja, da je pomembno upoštevati najbolj prikrajšane in ranljive skupine, zlasti ženske in dekleta, ter jim nameniti posebno pozornost, da bi se izognili povečanju čedalje večje neenakosti; meni, da so izkušnje pokazale, da "nevtralni" ukrepi krepijo obstoječo porazdelitev moči ter da je treba izvajati pozitivne, zavestne in sistematične ukrepe za izboljšanje položaja žensk, s čimer bi zagotovili, da taki ukrepi koristijo najbolj prikrajšanim;

| 137. | poudarja, da mora biti politika spodbujanja enakosti med ženskami in moškimi vključena kot posebna proračunska postavka v okviru razvojnih politik in da jo je treba obravnavati kot medsektorsko vprašanje, saj vse politike z učinkom na družbo različno vplivajo na ženske in moške, zaradi ukoreninjenosti družbenih vlog na podlagi spola, pa je usklajenost politik za razvoj konkreten instrument za preprečevanje negativnih zunanjih učinkov na enakost med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

137.

poudarja, da mora biti politika spodbujanja enakosti med ženskami in moškimi vključena kot posebna proračunska postavka v okviru razvojnih politik in da jo je treba obravnavati kot medsektorsko vprašanje, saj vse politike z učinkom na družbo različno vplivajo na ženske in moške, zaradi ukoreninjenosti družbenih vlog na podlagi spola, pa je usklajenost politik za razvoj konkreten instrument za preprečevanje negativnih zunanjih učinkov na enakost med ženskami in moškimi;

| 138. | poudarja pomen vključitve globalnega pristopa v usklajenost politik za razvoj, ki presega družinski in mikrodružbeni okvir ter upošteva odnose med spoloma; je prepričan, da gre za medsektorski pristop k spoloma, ki je nujen za vse razvojne projekte in vse analize določene družbe; vztraja pri tem, da pristop ne sme veljati samo za vse sektorje, ampak tudi na političnem, gospodarskem, socialnem, okoljskem, kulturnem področju ipd.; poudarja, da je tak pristop, ki sistematično upošteva položaj in vlogo žensk ter odnose med spoloma v družbi, celovitejši ter bolj humanističen in demokratičen kot tisti, ki ločuje ženske, predvsem ker preprečuje potiskanje žensk v ozadje v "projekte za ženske" ali v projekte, ki povečujejo delovno obremenitev ali odgovornosti žensk, ne da bi se povečala njihova moč ali nadzor nad koristmi, ki jih prinašajo ti projekti; |
| --- | --- |

138.

poudarja pomen vključitve globalnega pristopa v usklajenost politik za razvoj, ki presega družinski in mikrodružbeni okvir ter upošteva odnose med spoloma; je prepričan, da gre za medsektorski pristop k spoloma, ki je nujen za vse razvojne projekte in vse analize določene družbe; vztraja pri tem, da pristop ne sme veljati samo za vse sektorje, ampak tudi na političnem, gospodarskem, socialnem, okoljskem, kulturnem področju ipd.; poudarja, da je tak pristop, ki sistematično upošteva položaj in vlogo žensk ter odnose med spoloma v družbi, celovitejši ter bolj humanističen in demokratičen kot tisti, ki ločuje ženske, predvsem ker preprečuje potiskanje žensk v ozadje v "projekte za ženske" ali v projekte, ki povečujejo delovno obremenitev ali odgovornosti žensk, ne da bi se povečala njihova moč ali nadzor nad koristmi, ki jih prinašajo ti projekti;

| 139. | poudarja, da se uspeha razvojnih politik in posledično usklajenosti politik za razvoj ne da ocenjevati zgolj s splošnimi kazalniki, ki so se izkazali za nezadostne, kot denimo rast BDP na prebivalca, dodatni kazalniki, na primer kazalniki enakosti med ženskami in moškimi, pa morajo omogočati popolnejšo oceno učinkov razvojnih politik v celoti; poudarja, da je za oceno in izboljšanje učinkov usklajenosti politik za razvoj potrebno terensko zbiranje podatkov, ločenih po spolu; |
| --- | --- |

139.

poudarja, da se uspeha razvojnih politik in posledično usklajenosti politik za razvoj ne da ocenjevati zgolj s splošnimi kazalniki, ki so se izkazali za nezadostne, kot denimo rast BDP na prebivalca, dodatni kazalniki, na primer kazalniki enakosti med ženskami in moškimi, pa morajo omogočati popolnejšo oceno učinkov razvojnih politik v celoti; poudarja, da je za oceno in izboljšanje učinkov usklajenosti politik za razvoj potrebno terensko zbiranje podatkov, ločenih po spolu;

| 140. | vztraja, da bi vloga žensk morala delovati kot vzvod za razvojne politike v smislu sodelovanja pri njihovem oblikovanju in izvajanju, saj lahko le ženske zagovarjajo svoje interese v političnih in gospodarskih pogajanjih, kar pa vključuje vzpostavitev učinkovitega razvojnega kroga, v katerem so ženske gonilo razvojnih politik, ki uvajajo ukrepe, potrebne za pomembnejšo vlogo žensk; hkrati poudarja pomen podpore organizacijam in skupinam civilne družbe, ki spodbujajo enakost med spoloma ter krepitev vloge žensk; |
| --- | --- |

140.

vztraja, da bi vloga žensk morala delovati kot vzvod za razvojne politike v smislu sodelovanja pri njihovem oblikovanju in izvajanju, saj lahko le ženske zagovarjajo svoje interese v političnih in gospodarskih pogajanjih, kar pa vključuje vzpostavitev učinkovitega razvojnega kroga, v katerem so ženske gonilo razvojnih politik, ki uvajajo ukrepe, potrebne za pomembnejšo vlogo žensk; hkrati poudarja pomen podpore organizacijam in skupinam civilne družbe, ki spodbujajo enakost med spoloma ter krepitev vloge žensk;

| 141. | ugotavlja, da so vloge žensk bistvenega pomena za razvoj, saj v svojo vlogo mater in skrbnic za otroke ter druge odvisne družinske člane prevzemajo odgovornost za splošno dobro počutje; poudarja, da imajo na primer osrednjo vlogo na področju prehrane in zanesljive preskrbe s hrano, predvsem ko je govora o pridelavi hrane; |
| --- | --- |

141.

ugotavlja, da so vloge žensk bistvenega pomena za razvoj, saj v svojo vlogo mater in skrbnic za otroke ter druge odvisne družinske člane prevzemajo odgovornost za splošno dobro počutje; poudarja, da imajo na primer osrednjo vlogo na področju prehrane in zanesljive preskrbe s hrano, predvsem ko je govora o pridelavi hrane;

| 142. | poudarja, da se položaj žensk relativno in absolutno poslabšuje hitreje od položaja moških; zaskrbljeno ugotavlja, da je v zadnjih dvajsetih letih opaziti porast revščine, ki prizadene zlasti ženske; |
| --- | --- |

142.

poudarja, da se položaj žensk relativno in absolutno poslabšuje hitreje od položaja moških; zaskrbljeno ugotavlja, da je v zadnjih dvajsetih letih opaziti porast revščine, ki prizadene zlasti ženske;

| 143. | poudarja, da so kljub široko priznani pomembni vlogi žensk v razvojnih politikah in razvojnem sodelovanju statistični in kvantitativni podatki o ženskah pomanjkljivi in ne odražajo položaja žensk v državah v razvoju, predvsem na področju zdravja, izobraževanja, preventive ter zadovoljevanja osnovnih potreb; zato poudarja, da mora usklajenost politik za razvoj zagotoviti, da so kvantitativni podatki v vseh njenih ciljih, analizah, dokumentih in ocenah ločeni po spolu ter da se vanjo vključijo kazalniki, specifični glede na spol, da bi rezultati odražali dejanske življenjske razmere žensk; |
| --- | --- |

143.

poudarja, da so kljub široko priznani pomembni vlogi žensk v razvojnih politikah in razvojnem sodelovanju statistični in kvantitativni podatki o ženskah pomanjkljivi in ne odražajo položaja žensk v državah v razvoju, predvsem na področju zdravja, izobraževanja, preventive ter zadovoljevanja osnovnih potreb; zato poudarja, da mora usklajenost politik za razvoj zagotoviti, da so kvantitativni podatki v vseh njenih ciljih, analizah, dokumentih in ocenah ločeni po spolu ter da se vanjo vključijo kazalniki, specifični glede na spol, da bi rezultati odražali dejanske življenjske razmere žensk;

| 144. | poudarja, da ima vsak otrok ne glede na spol pravico do življenja, preživetja ter razvoja, in ponovno zatrjuje, da imajo deklice po Konvenciji ZN o otrokovih pravicah (KOP) enakopraven status; poziva delegacije EU v državah v razvoju, naj v sodelovanju z vladami teh držav zagotovijo, da bodo deklice svoje pravice uživale brez diskriminacije, med drugim tudi tako, da zahtevajo takojšnjo registracijo vseh otrok ob rojstvu ter dekletom in fantom dodelijo enake pravice glede izobraževanja in šolanja, da se borijo proti stereotipom, s čimer bi končali neetično in diskriminatorno prakso prenatalne izbire spola, splavitve ženskih zarodkov, detomora deklic, zgodnjih prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolovil in predvsem otroške prostitucije in spolnega turizma; potrjuje svojo resolucijo z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (10); |
| --- | --- |

144.

poudarja, da ima vsak otrok ne glede na spol pravico do življenja, preživetja ter razvoja, in ponovno zatrjuje, da imajo deklice po Konvenciji ZN o otrokovih pravicah (KOP) enakopraven status; poziva delegacije EU v državah v razvoju, naj v sodelovanju z vladami teh držav zagotovijo, da bodo deklice svoje pravice uživale brez diskriminacije, med drugim tudi tako, da zahtevajo takojšnjo registracijo vseh otrok ob rojstvu ter dekletom in fantom dodelijo enake pravice glede izobraževanja in šolanja, da se borijo proti stereotipom, s čimer bi končali neetično in diskriminatorno prakso prenatalne izbire spola, splavitve ženskih zarodkov, detomora deklic, zgodnjih prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolovil in predvsem otroške prostitucije in spolnega turizma; potrjuje svojo resolucijo z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (10);

| 145. | poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje pravice deklic, da izražajo mnenje in da se ga upošteva v zadevah, ki vplivajo na njihovo zdravje in človekovo dostojanstvo, pri čemer poudarja, da morajo biti glavna skrb koristi otroka; izpostavlja potrebo vseh otrok in zlasti deklic, da se jih vzgaja v družinskem okolju miru, dostojanstva, strpnosti, svobode, nediskriminacije, enakosti med spoloma in solidarnosti; poziva k doslednemu izvajanju Ženevske deklaracije o otrokovih pravicah in Pekinške deklaracije o ženskah; |
| --- | --- |

145.

poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje pravice deklic, da izražajo mnenje in da se ga upošteva v zadevah, ki vplivajo na njihovo zdravje in človekovo dostojanstvo, pri čemer poudarja, da morajo biti glavna skrb koristi otroka; izpostavlja potrebo vseh otrok in zlasti deklic, da se jih vzgaja v družinskem okolju miru, dostojanstva, strpnosti, svobode, nediskriminacije, enakosti med spoloma in solidarnosti; poziva k doslednemu izvajanju Ženevske deklaracije o otrokovih pravicah in Pekinške deklaracije o ženskah;

| 146. | opominja, da morajo EU in države članice upoštevati pravice in dolžnosti staršev, zakonitih skrbnikov ali drugih posameznikov, ki so zakonsko odgovorni za otroka, ko gre za otrokove pravice v okviru razvojne pomoči; poziva pristojne institucije, naj odnosom med starši in otroki namenijo posebno pozornost, na primer s programi konkretnih ukrepov, posebej prilagojenih nacionalnim potrebam, da se omogoči največja in kar najboljša pomoč staršem ali skrbnikom pri izpolnjevanju njihovih starševskih dolžnosti, da bi preprečili razpad družine, slabo ravnanje z otroki ter njihovo nameščanje v socialne ustanove zaradi velike revščine oziroma da bi zagotovili, da se tak ukrep uporabi le v skrajni sili; |
| --- | --- |

146.

opominja, da morajo EU in države članice upoštevati pravice in dolžnosti staršev, zakonitih skrbnikov ali drugih posameznikov, ki so zakonsko odgovorni za otroka, ko gre za otrokove pravice v okviru razvojne pomoči; poziva pristojne institucije, naj odnosom med starši in otroki namenijo posebno pozornost, na primer s programi konkretnih ukrepov, posebej prilagojenih nacionalnim potrebam, da se omogoči največja in kar najboljša pomoč staršem ali skrbnikom pri izpolnjevanju njihovih starševskih dolžnosti, da bi preprečili razpad družine, slabo ravnanje z otroki ter njihovo nameščanje v socialne ustanove zaradi velike revščine oziroma da bi zagotovili, da se tak ukrep uporabi le v skrajni sili;

| 147. | zatrjuje, da pri izvajanju posebnih klavzul o prepovedi prisilnega ravnanja na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, sprejetih na mednarodni konferenci o prebivalstvu in razvoju v Kairu (MKPR) in ob upoštevanju pravno zavezujočih mednarodnih instrumentov človekovih pravic, pravnega reda Evropske unije in političnih pristojnosti Unije na tem področju, Unija ne bi smela zagotavljati pomoči nobeni vladi, organizaciji ali programu, ki spodbuja, podpira ali sodeluje pri dejanjih, ki vključujejo kršenje človekovih pravic, kot so prisilna prekinitev nosečnosti, prisilna sterilizacija žensk in moških, določanje spola zarodka za izbiro spola pred rojstvom ali detomor, predvsem ko je pri takšnih dejanjih uporabljen psihološki, družbeni, gospodarski ali pravni pritisk; poziva Komisijo, naj predstavi poročilo o izvajanju zunanje pomoči EU, ki vključuje ta program; |
| --- | --- |

147.

zatrjuje, da pri izvajanju posebnih klavzul o prepovedi prisilnega ravnanja na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, sprejetih na mednarodni konferenci o prebivalstvu in razvoju v Kairu (MKPR) in ob upoštevanju pravno zavezujočih mednarodnih instrumentov človekovih pravic, pravnega reda Evropske unije in političnih pristojnosti Unije na tem področju, Unija ne bi smela zagotavljati pomoči nobeni vladi, organizaciji ali programu, ki spodbuja, podpira ali sodeluje pri dejanjih, ki vključujejo kršenje človekovih pravic, kot so prisilna prekinitev nosečnosti, prisilna sterilizacija žensk in moških, določanje spola zarodka za izbiro spola pred rojstvom ali detomor, predvsem ko je pri takšnih dejanjih uporabljen psihološki, družbeni, gospodarski ali pravni pritisk; poziva Komisijo, naj predstavi poročilo o izvajanju zunanje pomoči EU, ki vključuje ta program;

| 148. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi dejstva, da je v številnih delih sveta, zlasti v državah v razvoju, tako razširjeno nasilje na podlagi spola, predvsem spolno nasilje, izkoriščanje in umori žensk; poudarja, da je spoštovanje pravic žensk, vključno z njihovimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami ter varovanjem spoštovanja njihovega človeškega dostojanstva, bistvenega pomena za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu, zagotavljanje varovanja in ustreznega svetovanja žrtvam ter kaznovanje storilcev; poziva Komisijo, naj boj proti nekaznovanosti storilcev teh zločinov uvrsti med prednostne naloge politike razvojne pomoči; |
| --- | --- |

148.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi dejstva, da je v številnih delih sveta, zlasti v državah v razvoju, tako razširjeno nasilje na podlagi spola, predvsem spolno nasilje, izkoriščanje in umori žensk; poudarja, da je spoštovanje pravic žensk, vključno z njihovimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami ter varovanjem spoštovanja njihovega človeškega dostojanstva, bistvenega pomena za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu, zagotavljanje varovanja in ustreznega svetovanja žrtvam ter kaznovanje storilcev; poziva Komisijo, naj boj proti nekaznovanosti storilcev teh zločinov uvrsti med prednostne naloge politike razvojne pomoči;

| 149. | poudarja, da so ženske pogosto diskriminirane pri priznanju njihovih prizadevanj za mir ter da morajo kot ženske prestajati hudo trpljenje v državah v vojni; vztraja pri tem, da so tovrstna dejanja, tudi posilstva deklic s strani vojakov, prisilna prostitucija, prisilna nosečnost, spolno suženjstvo, posilstvo in spolno nadlegovanje ter sporazumna ugrabitev (z zapeljevanjem) kazniva dejanja, ki se jih ne sme prezreti; meni, da jih mora Evropska unija obravnavati kot temeljne probleme, ki jih je treba upoštevati; |
| --- | --- |

149.

poudarja, da so ženske pogosto diskriminirane pri priznanju njihovih prizadevanj za mir ter da morajo kot ženske prestajati hudo trpljenje v državah v vojni; vztraja pri tem, da so tovrstna dejanja, tudi posilstva deklic s strani vojakov, prisilna prostitucija, prisilna nosečnost, spolno suženjstvo, posilstvo in spolno nadlegovanje ter sporazumna ugrabitev (z zapeljevanjem) kazniva dejanja, ki se jih ne sme prezreti; meni, da jih mora Evropska unija obravnavati kot temeljne probleme, ki jih je treba upoštevati;

| 150. | poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti izobraževanju obeh spolov o enakosti med spoloma že v zgodnjem šolskem obdobju, da bi postopoma usmerili družbena stališča in stereotipe k enakopravnosti moških in žensk; |
| --- | --- |

150.

poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti izobraževanju obeh spolov o enakosti med spoloma že v zgodnjem šolskem obdobju, da bi postopoma usmerili družbena stališča in stereotipe k enakopravnosti moških in žensk;

| 151. | meni, da morajo ukrepi pomoči upoštevati značilnosti kriz ali nujnih razmer ter držav ali razmer, v katerih so resno ogrožene temeljne svoboščine, v katerih je varnost ljudi najbolj ogrožena ali v katerih organizacije za človekove pravice in zagovorniki človekovih pravic delujejo v najtežjih pogojih; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti razmeram, v katerih so ženske izpostavljene telesnemu ali psihičnemu nasilju; |
| --- | --- |

151.

meni, da morajo ukrepi pomoči upoštevati značilnosti kriz ali nujnih razmer ter držav ali razmer, v katerih so resno ogrožene temeljne svoboščine, v katerih je varnost ljudi najbolj ogrožena ali v katerih organizacije za človekove pravice in zagovorniki človekovih pravic delujejo v najtežjih pogojih; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti razmeram, v katerih so ženske izpostavljene telesnemu ali psihičnemu nasilju;

| 152. | poudarja pomen spodbujanja človekovih pravic žensk in vključevanja enakosti med spoloma v civilno, politično, družbeno, gospodarsko in kulturno sfero ter v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

152.

poudarja pomen spodbujanja človekovih pravic žensk in vključevanja enakosti med spoloma v civilno, politično, družbeno, gospodarsko in kulturno sfero ter v nacionalno zakonodajo;

| 153. | poudarja pomen krepitve vloge žensk pri spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih sprememb, podpiranju preprečevanja konfliktov ter utrjevanju političnega sodelovanja in zastopanosti; |
| --- | --- |

153.

poudarja pomen krepitve vloge žensk pri spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih sprememb, podpiranju preprečevanja konfliktov ter utrjevanju političnega sodelovanja in zastopanosti;

*

* *

| 154. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

154.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 47.

(3)  Sen, Amartya: "Zakaj človekova varnost?", besedilo predstavljeno na mednarodnem simpoziju o človekovi varnosti v Tokiju, dne 28. julija 2000.

(4)  "Klinična preskušanja v državah v razvoju: kako zaščiti ljudi pred neetičnimi praksami?", študija generalnega direktorata za zunanjo politiko Unije pri Evropskem parlamentu.

(5)  Isobel Coleman: "Svetovni stekleni strop - Zakaj je povečanje moči žensk dobro za posel", v Foreign Affairs, št. 89, maj/junij 2010, str. 13-20; UNFPA: "Stanje svetovnega prebivalstva 2009, soočanje s spreminjajočim se svetom: ženske, prebivalstvo in podnebje".

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0264.

(7)  Evropska komisija: "Poročilo EU o odgovornosti pri financiranju razvoja za leto 2012", 9. julij 2012.

(8)  Istanbulska načela, kot so bila sprejeta na globalni skupščini odprtega foruma v Istanbulu od 28. do 30. septembra 2010.

(9)  Vrste orodij in metod, referenčni dokument št.12: Udeležba nedržavnih akterjev pri novih načrtih pomoči za boljše rezultate in upravljanje razvoja

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0301.

---

Petek, 26. oktober 2012

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/40

---

Petek, 26. oktober 2012Razmere na področju človekovih pravic v Združenih arabskih emiratih

P7_TA(2012)0400

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Združenih arabskih emiratih (2012/2842(RSP))

2014/C 72 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 (1) o odnosih EU s Svetom za sodelovanje v Zalivu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 (1) o odnosih EU s Svetom za sodelovanje v Zalivu,

| — | ob upoštevanju obiska delegacija za odnose z Arabskim polotokom v Združenih arabskih emiratih od 29. aprila do 3. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacija za odnose z Arabskim polotokom v Združenih arabskih emiratih od 29. aprila do 3. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 30 ustave Združenih arabskih emiratov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 30 ustave Združenih arabskih emiratov,

| — | ob upoštevanju arabske listine o človekovih pravicah, ki so jo podpisali tudi Združeni arabski emirati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju arabske listine o človekovih pravicah, ki so jo podpisali tudi Združeni arabski emirati,

| — | ob upoštevanju svojih letnih poročil o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih letnih poročil o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2004, posodobljenih leta 2008,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsedujočega na 22. seji skupnega sveta in ministrskem srečanju med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu 25. junija 2012 v Luksemburgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsedujočega na 22. seji skupnega sveta in ministrskem srečanju med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu 25. junija 2012 v Luksemburgu,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice po skupnem svetu in ministrskem srečanju med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu z dne 20. aprila 2011 in njenih pripomb po 22. seji skupnega sveta in ministrskega srečanja med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice po skupnem svetu in ministrskem srečanju med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu z dne 20. aprila 2011 in njenih pripomb po 22. seji skupnega sveta in ministrskega srečanja med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu z dne 25. februarja 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu z dne 25. februarja 1989,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega programa (2010–2013) za izvajanje sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega programa (2010–2013) za izvajanje sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (Palermski protokol) in Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter Konvencije o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki (Palermski protokol) in Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter Konvencije o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju priporočil posebnega poročevalca ZN o trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki z dne 12. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil posebnega poročevalca ZN o trgovini z ljudmi, zlasti ženskami in otroki z dne 12. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je vlada Združenih arabskih emiratov v letu 2012 povečala pritisk na zagovornike človekovih pravic in aktiviste civilne družbe, tako da se je število političnih zapornikov povečalo na 64, |
| --- | --- |

A.

ker je vlada Združenih arabskih emiratov v letu 2012 povečala pritisk na zagovornike človekovih pravic in aktiviste civilne družbe, tako da se je število političnih zapornikov povečalo na 64,

| B. | ker jih je večina pridržanih v izolaciji in obstajajo domneve o mučenju in ker jim je onemogočena pravna pomoč, |
| --- | --- |

B.

ker jih je večina pridržanih v izolaciji in obstajajo domneve o mučenju in ker jim je onemogočena pravna pomoč,

| C. | ker so med zaporniki podpredsednik študentske zveze Združenih arabskih emiratov Mansur al Ahmadi, sodnik Mohamed al Abduli, dva nekdanja sodnika Khamis al Zjudiand in Ahmed al Za’abi ter dva ugledna odvetnika za človekove pravice Mohamed al Mansuri, nekdanji predsednik združenja pravnikov, in Mohamed al Roken, |
| --- | --- |

C.

ker so med zaporniki podpredsednik študentske zveze Združenih arabskih emiratov Mansur al Ahmadi, sodnik Mohamed al Abduli, dva nekdanja sodnika Khamis al Zjudiand in Ahmed al Za’abi ter dva ugledna odvetnika za človekove pravice Mohamed al Mansuri, nekdanji predsednik združenja pravnikov, in Mohamed al Roken,

| D. | ker naj bi proti zaposlenim emiratskega odvetnika, ki zapornikom nudi pravno pomoč, potekala sistematična kampanja nadlegovanja in zastraševanja, vključno z izgonom treh neemiratskih delavcev zaradi nacionalne varnosti; ker so nadlegovali tudi odvetnike, ki so pripotovali v Združene arabske emirate, da bi zapornikom nudili pravno pomoč, |
| --- | --- |

D.

ker naj bi proti zaposlenim emiratskega odvetnika, ki zapornikom nudi pravno pomoč, potekala sistematična kampanja nadlegovanja in zastraševanja, vključno z izgonom treh neemiratskih delavcev zaradi nacionalne varnosti; ker so nadlegovali tudi odvetnike, ki so pripotovali v Združene arabske emirate, da bi zapornikom nudili pravno pomoč,

| E. | ker zagovornike človekovih pravic in demokracije nadlegujejo, jim prepovedujejo potovati, omejujejo svobodo izražanja in zbiranja, jih samovoljno zapirajo, preklicujejo državljanstvo, izganjajo iz države in nezakonito zapirajo, |
| --- | --- |

E.

ker zagovornike človekovih pravic in demokracije nadlegujejo, jim prepovedujejo potovati, omejujejo svobodo izražanja in zbiranja, jih samovoljno zapirajo, preklicujejo državljanstvo, izganjajo iz države in nezakonito zapirajo,

| F. | ker organi Združenih arabskih emiratov vztrajajo, da je njihov pritisk odgovor na islamistično zaroto, ki prihaja iz tujine in katere namen je strmoglaviti vlado; ker so vsi zaporniki povezani z al Islah, miroljubno islamistično skupino, ki v Združenih arabskih emiratih deluje že od leta 1974; ker je na podlagi dokazov mogoče sklepati, da je nacionalna varnost samo izgovor za pritisk na miroljubni aktivizem, da bi zadušili pozive k reformi ustave in vprašanj človekovih pravic, kot so osebe brez državljanstva, |
| --- | --- |

F.

ker organi Združenih arabskih emiratov vztrajajo, da je njihov pritisk odgovor na islamistično zaroto, ki prihaja iz tujine in katere namen je strmoglaviti vlado; ker so vsi zaporniki povezani z al Islah, miroljubno islamistično skupino, ki v Združenih arabskih emiratih deluje že od leta 1974; ker je na podlagi dokazov mogoče sklepati, da je nacionalna varnost samo izgovor za pritisk na miroljubni aktivizem, da bi zadušili pozive k reformi ustave in vprašanj človekovih pravic, kot so osebe brez državljanstva,

| G. | ker je ugledni zagovornik človekovih pravic in pisec blogov Ahmed Mansur v zadnjih nekaj tednih doživel dva napada in ga stalno zastrašujejo in mu grozijo; ker je leta 2011 sedem mesecev preživel v zaporu, preden so ga novembra obtožili žalitve najvišjih državnih uradnikov; ker so oblasti zadržale njegov potni list in mu samovoljno prepovedale potovati, |
| --- | --- |

G.

ker je ugledni zagovornik človekovih pravic in pisec blogov Ahmed Mansur v zadnjih nekaj tednih doživel dva napada in ga stalno zastrašujejo in mu grozijo; ker je leta 2011 sedem mesecev preživel v zaporu, preden so ga novembra obtožili žalitve najvišjih državnih uradnikov; ker so oblasti zadržale njegov potni list in mu samovoljno prepovedale potovati,

| H. | ker je bil Mansur s preostalimi aktivisti obtožen, da je žalil politične osebe v državi, potem ko je organiziral in podpisal peticijo, ki je pozivala k večjemu političnemu sodelovanju preko izvoljenega parlamenta z vsemi zakonodajnimi in regulativnimi pooblastili, |
| --- | --- |

H.

ker je bil Mansur s preostalimi aktivisti obtožen, da je žalil politične osebe v državi, potem ko je organiziral in podpisal peticijo, ki je pozivala k večjemu političnemu sodelovanju preko izvoljenega parlamenta z vsemi zakonodajnimi in regulativnimi pooblastili,

| I. | ker je državni tožilec v svoji izjavi z dne 15. julija 2012 objavil, da bodo proti pridržani skupini političnih nasprotnikov opravili preiskavo o tem, ali so načrtovali zločine proti državni varnosti in dejanja, ki nasprotujejo ustavi Združenih arabskih emiratov in vladnemu sistemu, in ali so povezani s tujimi organizacijami in načrti, |
| --- | --- |

I.

ker je državni tožilec v svoji izjavi z dne 15. julija 2012 objavil, da bodo proti pridržani skupini političnih nasprotnikov opravili preiskavo o tem, ali so načrtovali zločine proti državni varnosti in dejanja, ki nasprotujejo ustavi Združenih arabskih emiratov in vladnemu sistemu, in ali so povezani s tujimi organizacijami in načrti,

| J. | ker kljub temu, da je svoboda govora in medijev v Združenih arabskih emiratih ustavno zaščitena, kazenski zakonik organom omogoča pregon ljudi, katerih govor je kritičen do vlade; ker je bil zaprt vsaj en spletni forum in blokiran dostop iz Združenih arabskih emiratov do več političnih spletnih strani, |
| --- | --- |

J.

ker kljub temu, da je svoboda govora in medijev v Združenih arabskih emiratih ustavno zaščitena, kazenski zakonik organom omogoča pregon ljudi, katerih govor je kritičen do vlade; ker je bil zaprt vsaj en spletni forum in blokiran dostop iz Združenih arabskih emiratov do več političnih spletnih strani,

| K. | ker so organi Združenih arabskih emiratov leta 2012 zaprli pomembne nevladne organizacije, ki spodbujajo demokracijo v tej regiji in uživajo mednarodni ugled, kot je urad Nacionalnega demokratičnega inštituta v Dubaju in nemškega možganskega trusta Konrad Adenauer Stiftung v Abu Dabiju, |
| --- | --- |

K.

ker so organi Združenih arabskih emiratov leta 2012 zaprli pomembne nevladne organizacije, ki spodbujajo demokracijo v tej regiji in uživajo mednarodni ugled, kot je urad Nacionalnega demokratičnega inštituta v Dubaju in nemškega možganskega trusta Konrad Adenauer Stiftung v Abu Dabiju,

| L. | ker je iz poročila posebnega poročevalca o trgovini z ljudmi razvidno, da je trgovina z ljudmi za izkoriščanje delovne sile v Združenih arabskih emiratih še vedno zelo razširjena in da žrtev te trgovine ne odkrijejo, |
| --- | --- |

L.

ker je iz poročila posebnega poročevalca o trgovini z ljudmi razvidno, da je trgovina z ljudmi za izkoriščanje delovne sile v Združenih arabskih emiratih še vedno zelo razširjena in da žrtev te trgovine ne odkrijejo,

| M. | ker je napredek vlade pri izvajanju priporočil, ki jih je odbor za odpravo diskriminacije žensk pripravil na začetku leta 2010, zanemarljiv, |
| --- | --- |

M.

ker je napredek vlade pri izvajanju priporočil, ki jih je odbor za odpravo diskriminacije žensk pripravil na začetku leta 2010, zanemarljiv,

| N. | ker se v Združenih arabskih emiratih še vedno izvaja smrtna kazen, |
| --- | --- |

N.

ker se v Združenih arabskih emiratih še vedno izvaja smrtna kazen,

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi napadov, zatiranja in zastraševanja, uperjenega proti zagovornikom človekovih pravic, političnim aktivistom in akterjem civilne družbe v Združenih arabskih emiratih, ki miroljubno izvajajo svoje temeljne pravice, povezane s svobodo govora, mnenja in združevanja; poziva oblasti Združenih arabskih emiratov, naj tako ustavijo sedanje zatiranje; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen zaradi napadov, zatiranja in zastraševanja, uperjenega proti zagovornikom človekovih pravic, političnim aktivistom in akterjem civilne družbe v Združenih arabskih emiratih, ki miroljubno izvajajo svoje temeljne pravice, povezane s svobodo govora, mnenja in združevanja; poziva oblasti Združenih arabskih emiratov, naj tako ustavijo sedanje zatiranje;

| 2. | poziva k brezpogojnemu izpustu vseh zapornikov vesti in aktivistov, tudi zagovornikov človekovih pravic, in oblasti Združenih arabskih emiratov poziva, naj poskrbijo, da bodo pripornike, za katere je bilo ugotovljeno, da so kršili zakon, pripeljali pred sodišče, jih obtožili zločina in jim zagotovili pravno pomoč, ki si jo bodo sami izbrali; |
| --- | --- |

2.

poziva k brezpogojnemu izpustu vseh zapornikov vesti in aktivistov, tudi zagovornikov človekovih pravic, in oblasti Združenih arabskih emiratov poziva, naj poskrbijo, da bodo pripornike, za katere je bilo ugotovljeno, da so kršili zakon, pripeljali pred sodišče, jih obtožili zločina in jim zagotovili pravno pomoč, ki si jo bodo sami izbrali;

| 3. | poziva oblasti Združenih arabskih emiratov, naj temeljito in nepristransko raziščejo napade in javne grožnje proti Ahmedu Mansurju in vse preostale primere nadlegovanja in napadov; |
| --- | --- |

3.

poziva oblasti Združenih arabskih emiratov, naj temeljito in nepristransko raziščejo napade in javne grožnje proti Ahmedu Mansurju in vse preostale primere nadlegovanja in napadov;

| 4. | poziva k spoštovanju vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin, med njimi svobodo izražanja, preko spleta in preko tradicionalnih medijev, svobodo združevanja, pravice žensk in enakopravnost med spoloma, boj proti diskriminaciji in pravico do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

4.

poziva k spoštovanju vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin, med njimi svobodo izražanja, preko spleta in preko tradicionalnih medijev, svobodo združevanja, pravice žensk in enakopravnost med spoloma, boj proti diskriminaciji in pravico do poštenega sojenja;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da so Združeni arabski emirati 19. julija 2012 podpisali Konvencijo Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, in oblasti Združenih arabskih emiratov poziva, naj potrdijo svojo zavezanost k izpolnjevanju obvez, prevzetih s to konvencijo, in opravijo temeljite, nepristranske in neodvisne raziskave navedb o mučenju in navedb, da so posamezniki prisilno izginili; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da so Združeni arabski emirati 19. julija 2012 podpisali Konvencijo Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, in oblasti Združenih arabskih emiratov poziva, naj potrdijo svojo zavezanost k izpolnjevanju obvez, prevzetih s to konvencijo, in opravijo temeljite, nepristranske in neodvisne raziskave navedb o mučenju in navedb, da so posamezniki prisilno izginili;

| 6. | poziva Združene arabske emirate, naj z ratifikacijo Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah in njihovih izbirnih protokolov ter z izdajo stalnega vabila za obisk vsem pooblaščencem ZN za posebni postopek, potrdijo svojo namero glede izpolnjevanja najvišjih standardov spodbujanja in varstva človekovih pravic v skladu s svojo prošnjo za članstvo v Svetu ZN za človekove pravice za obdobje 2013–2015; |
| --- | --- |

6.

poziva Združene arabske emirate, naj z ratifikacijo Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah in njihovih izbirnih protokolov ter z izdajo stalnega vabila za obisk vsem pooblaščencem ZN za posebni postopek, potrdijo svojo namero glede izpolnjevanja najvišjih standardov spodbujanja in varstva človekovih pravic v skladu s svojo prošnjo za članstvo v Svetu ZN za človekove pravice za obdobje 2013–2015;

| 7. | obsoja uporabo smrtne kazni v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

7.

obsoja uporabo smrtne kazni v vseh okoliščinah;

| 8. | pozdravlja sprejetje novega svežnja EU za človekove pravice in poziva evropske institucije, vključno s posebnim predstavnikom EU, naj skupaj s 27 državami članicami sprejmejo konkretne ukrepe, ki bodo zagotovili jasno in načelno politiko EU do Združenih arabskih emiratov. ki bo obravnavala resne kršitve človekovih pravic z demaršami, izjavami za javnost in pobudami Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sprejetje novega svežnja EU za človekove pravice in poziva evropske institucije, vključno s posebnim predstavnikom EU, naj skupaj s 27 državami članicami sprejmejo konkretne ukrepe, ki bodo zagotovili jasno in načelno politiko EU do Združenih arabskih emiratov. ki bo obravnavala resne kršitve človekovih pravic z demaršami, izjavami za javnost in pobudami Sveta za človekove pravice;

| 9. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije in evropske institucije, naj v odnosih z vsemi tretjimi državami, vključno s svojimi strateškimi partnericami, človekovim pravicam nameni osrednjo pozornost s posebnim poudarkom na naslednjem ministrskem srečanju med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu; |
| --- | --- |

9.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije in evropske institucije, naj v odnosih z vsemi tretjimi državami, vključno s svojimi strateškimi partnericami, človekovim pravicam nameni osrednjo pozornost s posebnim poudarkom na naslednjem ministrskem srečanju med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu;

| 10. | meni, da je ključnega pomena nadaljevati prizadevanja za tesnejše sodelovanje med EU in Zalivom in spodbujati medsebojno razumevanje in zaupanje; meni, da so redna medparlamentarna srečanja med Parlamentom in njegovimi državami partnericami v tej regiji pomemben forum za oblikovanje konstruktivnega in odprtega dialoga o skupnih vprašanjih; |
| --- | --- |

10.

meni, da je ključnega pomena nadaljevati prizadevanja za tesnejše sodelovanje med EU in Zalivom in spodbujati medsebojno razumevanje in zaupanje; meni, da so redna medparlamentarna srečanja med Parlamentom in njegovimi državami partnericami v tej regiji pomemben forum za oblikovanje konstruktivnega in odprtega dialoga o skupnih vprašanjih;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Združenih arabskih emiratov, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice in vladam držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Združenih arabskih emiratov, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice in vladam držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu.

---

(1)  UL C 247 E, 17.8.2012, str. 1.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/43

---

Petek, 26. oktober 2012Diskriminacija deklic v Pakistanu, zlasti primer Malale Jusafzaj

P7_TA(2012)0401

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o diskriminaciji deklic v Pakistanu in še posebej o primeru Malale Jusafzaj (2012/2843(RSP))

2014/C 72 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o položaju žensk v Afganistanu in Pakistanu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o položaju žensk v Afganistanu in Pakistanu (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti tistih z dne 20. januarja 2011 (2) in 20. maja 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti tistih z dne 20. januarja 2011 (2) in 20. maja 2010 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (4),

| — | ob upoštevanju izjave osebe za stike z javnostjo visoke predstavnice z dne 10. oktobra 2012 o streljanju na mlado zagovornico človekovih pravic v Pakistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave osebe za stike z javnostjo visoke predstavnice z dne 10. oktobra 2012 o streljanju na mlado zagovornico človekovih pravic v Pakistanu,

| — | ob upoštevanju izjave izvršne direktorice organa ZN za ženske z dne 10. oktobra 2012 v kateri obsoja napad na Malalo Jusafzaj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave izvršne direktorice organa ZN za ženske z dne 10. oktobra 2012 v kateri obsoja napad na Malalo Jusafzaj,

| — | ob upoštevanju sklepov o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 21. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 21. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju petletnega načrta sodelovanja med EU in Pakistanom iz marca 2012, ki vključuje prednostne naloge, kot so dobro upravljanje, sodelovanje na področju krepitve vloge žensk in dialog o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petletnega načrta sodelovanja med EU in Pakistanom iz marca 2012, ki vključuje prednostne naloge, kot so dobro upravljanje, sodelovanje na področju krepitve vloge žensk in dialog o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Pakistanu z dne 25. junija 2012, v katerih ta ponovno poudarja pričakovanja EU glede podpore človekovim pravicam in njihovega spoštovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Pakistanu z dne 25. junija 2012, v katerih ta ponovno poudarja pričakovanja EU glede podpore človekovim pravicam in njihovega spoštovanja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ (COM(2008)0055),

| — | ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979 in deklaracije Združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979 in deklaracije Združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti ter njegove resolucije št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, v katerih je poudarjena odgovornost vseh držav, da končajo nekaznovanje in kazensko preganjajo povzročitelje zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov, vključno s tistimi, ki so povezani s spolnim ali drugim nasiljem nad ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti ter njegove resolucije št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, v katerih je poudarjena odgovornost vseh držav, da končajo nekaznovanje in kazensko preganjajo povzročitelje zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov, vključno s tistimi, ki so povezani s spolnim ali drugim nasiljem nad ženskami in dekleti,

| — | ob upoštevanju člena 122(5)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so 9. oktobra 2012 Malala Jusafzaj, 14-letno deklico iz doline Svat, na poti domov na šolskem avtobusu ločili od drugih potnikov ter ustrelili v glavo in vrat in težko ranili, v napadu pa sta bili ranjeni tudi dve drugi dekleti; |
| --- | --- |

A.

ker so 9. oktobra 2012 Malala Jusafzaj, 14-letno deklico iz doline Svat, na poti domov na šolskem avtobusu ločili od drugih potnikov ter ustrelili v glavo in vrat in težko ranili, v napadu pa sta bili ranjeni tudi dve drugi dekleti;

| B. | ker je Malala Jusafzaj s spletnimi dnevniki, ki jih je pisala od svojega 11. leta, postala nacionalni simbol upora proti prizadevanjem talibanov, da bi deklicam preprečili izobraževanje, ter je decembra 2011 prejela državno mirovno nagrado za mlade, ki je bila v njeno čast preimenovana v državno mirovno nagrado Malala; |
| --- | --- |

B.

ker je Malala Jusafzaj s spletnimi dnevniki, ki jih je pisala od svojega 11. leta, postala nacionalni simbol upora proti prizadevanjem talibanov, da bi deklicam preprečili izobraževanje, ter je decembra 2011 prejela državno mirovno nagrado za mlade, ki je bila v njeno čast preimenovana v državno mirovno nagrado Malala;

| C. | ker je odgovornost za napad prevzelo Pakistansko študentsko gibanje (Tehrik-i-Taliban Pakistan – TTP), ki je po napadu objavilo izjavo, v kateri pravi, da je treba ubiti vsakogar, ki vodi kampanjo proti islamskim zakonom, in napoveduje, da bo Malalo Jusafzaj ponovno poskušalo ubiti, če bo okrevala; |
| --- | --- |

C.

ker je odgovornost za napad prevzelo Pakistansko študentsko gibanje (Tehrik-i-Taliban Pakistan – TTP), ki je po napadu objavilo izjavo, v kateri pravi, da je treba ubiti vsakogar, ki vodi kampanjo proti islamskim zakonom, in napoveduje, da bo Malalo Jusafzaj ponovno poskušalo ubiti, če bo okrevala;

| D. | ker je prišlo v Pakistanu in številnih drugih muslimanskih državah do protestov, ki so izražali občudovanje Malale Jusafzaj in solidarnost z njo ter obsojali brutalni napad talibanov; |
| --- | --- |

D.

ker je prišlo v Pakistanu in številnih drugih muslimanskih državah do protestov, ki so izražali občudovanje Malale Jusafzaj in solidarnost z njo ter obsojali brutalni napad talibanov;

| E. | ker so se varnostne sile odzvale tako, da so priprle številne osumljence za ta zločin, in ker je pakistanski parlament razpravljal o predlogu, s katerim bi obsodil ta zločin, a je temu nasprotovala največja opozicijska stranka, Pakistanska muslimanska liga; |
| --- | --- |

E.

ker so se varnostne sile odzvale tako, da so priprle številne osumljence za ta zločin, in ker je pakistanski parlament razpravljal o predlogu, s katerim bi obsodil ta zločin, a je temu nasprotovala največja opozicijska stranka, Pakistanska muslimanska liga;

| F. | ker sta bili v zadnjih dvanajstih mesecih pred napadom na Malalo Jusafzaj ubiti zagovornici človekovih pravic Farida Afridi in Zartef Afridi, domnevno zaradi svojih prizadevanj za blaginjo in izobraževanje žensk; |
| --- | --- |

F.

ker sta bili v zadnjih dvanajstih mesecih pred napadom na Malalo Jusafzaj ubiti zagovornici človekovih pravic Farida Afridi in Zartef Afridi, domnevno zaradi svojih prizadevanj za blaginjo in izobraževanje žensk;

| G. | ker je v zadnjih mesecih v Pakistanu še naprej prihajalo do napadov oboroženih skupin, ki uporabljajo taktiko terorja ter so pod vplivom talibanov ali Al Kajde oziroma povezane z njimi, vključno s Pakistanskim študentskim gibanjem, ti napadi pa so bili pogosto usmerjeni proti vladnim poslopjem, šolam in civilistom, tudi otrokom, v pokrajini Hajber Pahtunhva, na območjih plemen, ki so pod zvezno upravo, in v mestnih središčih; |
| --- | --- |

G.

ker je v zadnjih mesecih v Pakistanu še naprej prihajalo do napadov oboroženih skupin, ki uporabljajo taktiko terorja ter so pod vplivom talibanov ali Al Kajde oziroma povezane z njimi, vključno s Pakistanskim študentskim gibanjem, ti napadi pa so bili pogosto usmerjeni proti vladnim poslopjem, šolam in civilistom, tudi otrokom, v pokrajini Hajber Pahtunhva, na območjih plemen, ki so pod zvezno upravo, in v mestnih središčih;

| H. | ker je bilo leta 2011 zabeleženih 11 primerov, v katerih so oborožene skupine kot samomorilske napadalce uporabile otroke, in so otroki še naprej žrtve neselektivnih napadov, tudi z improviziranimi eksplozivnimi napravami in v samomorilskih bombni napadih, v tem obdobju je bilo zaradi kopenskih min, eksplozivnih ostankov vojne in improviziranih eksplozivnih naprav, bombnih eksplozij, obstreljevanja in usmerjenih napadov skupaj ubitih 57 otrok, 13. septembra 2011 pa je Pakistansko študentsko gibanje domnevno napadlo šolski avtobus v Hajber Pahtunhvi in pri tem ubilo štiri otroke; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo leta 2011 zabeleženih 11 primerov, v katerih so oborožene skupine kot samomorilske napadalce uporabile otroke, in so otroki še naprej žrtve neselektivnih napadov, tudi z improviziranimi eksplozivnimi napravami in v samomorilskih bombni napadih, v tem obdobju je bilo zaradi kopenskih min, eksplozivnih ostankov vojne in improviziranih eksplozivnih naprav, bombnih eksplozij, obstreljevanja in usmerjenih napadov skupaj ubitih 57 otrok, 13. septembra 2011 pa je Pakistansko študentsko gibanje domnevno napadlo šolski avtobus v Hajber Pahtunhvi in pri tem ubilo štiri otroke;

| I. | ker je bilo po podatkih vlade v tej pokrajini zaradi konflikta s talibani v letu 2012 v uničenih 246 šol (59 šol za deklice in 187 za dečke) in poškodovanih 763 šol (244 šol za deklice in 519 za dečke), zaradi česar je bil več tisoč otrokom onemogočeno izobraževanje; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo po podatkih vlade v tej pokrajini zaradi konflikta s talibani v letu 2012 v uničenih 246 šol (59 šol za deklice in 187 za dečke) in poškodovanih 763 šol (244 šol za deklice in 519 za dečke), zaradi česar je bil več tisoč otrokom onemogočeno izobraževanje;

| J. | ker so od leta 2009 šole za deklice nenehno neposredna tarča napadov oboroženih skupin, in sicer z bombnimi napadi in z napadi z improviziranimi eksplozivnimi sredstvi, kar se je v letu 2011 v 152 primerih končalo z delnim ali popolnim uničenjem šolskih poslopij v pokrajini Hajber Pahtunhva in na območjih plemen, ki so pod zvezno upravo; ker poročila navajajo, da je bil namen napadov maščevanje za vojaške operacije v tej regiji ter nasprotovanje sekularnemu izobraževanju in izobraževanju deklic; ker je nazadnje prišlo do napada na šolo za deklice 25. septembra 2012 v okrožju Čarsada; |
| --- | --- |

J.

ker so od leta 2009 šole za deklice nenehno neposredna tarča napadov oboroženih skupin, in sicer z bombnimi napadi in z napadi z improviziranimi eksplozivnimi sredstvi, kar se je v letu 2011 v 152 primerih končalo z delnim ali popolnim uničenjem šolskih poslopij v pokrajini Hajber Pahtunhva in na območjih plemen, ki so pod zvezno upravo; ker poročila navajajo, da je bil namen napadov maščevanje za vojaške operacije v tej regiji ter nasprotovanje sekularnemu izobraževanju in izobraževanju deklic; ker je nazadnje prišlo do napada na šolo za deklice 25. septembra 2012 v okrožju Čarsada;

| K. | ker razmere za številne ženske in deklice v Pakistanu ostajajo skrajno resne in ker je po kazalniku razlik med spoloma po svetu (Global Gender Gap Index) Pakistan tretji najnevarnejši kraj na svetu za ženske; |
| --- | --- |

K.

ker razmere za številne ženske in deklice v Pakistanu ostajajo skrajno resne in ker je po kazalniku razlik med spoloma po svetu (Global Gender Gap Index) Pakistan tretji najnevarnejši kraj na svetu za ženske;

| L. | ker Unesco v svojem globalnem spremljevalnem poročilu Izobraževanje za vse z dne 16. oktobra 2012 razkriva, da je Pakistan zmanjšal znesek, ki ga porabi za izobraževanje, na manj kot 2,3 % bruto domačega proizvoda, čeprav je država druga na svetu po številu deklic, ki ne obiskujejo šole; |
| --- | --- |

L.

ker Unesco v svojem globalnem spremljevalnem poročilu Izobraževanje za vse z dne 16. oktobra 2012 razkriva, da je Pakistan zmanjšal znesek, ki ga porabi za izobraževanje, na manj kot 2,3 % bruto domačega proizvoda, čeprav je država druga na svetu po številu deklic, ki ne obiskujejo šole;

| M. | ker so deklice še naprej pogoste žrtve nasilja v družini, trgovine z ljudmi in prisilnih porok ali se z njimi trguje pri reševanju sporov; |
| --- | --- |

M.

ker so deklice še naprej pogoste žrtve nasilja v družini, trgovine z ljudmi in prisilnih porok ali se z njimi trguje pri reševanju sporov;

| N. | ker se v večini primerov storilcev nasilja nad ženskami in deklicami kazensko ne preganja; |
| --- | --- |

N.

ker se v večini primerov storilcev nasilja nad ženskami in deklicami kazensko ne preganja;

| O. | ker je pakistanska vlada, kljub številnim zakonom, ki diskriminirajo ženske v tej državi, v letih 2011 in 2012 sprejela novo zakonodajo za učinkovitejši boj proti diskriminaciji žensk in nasilju nad njimi, vključno z zakonom proti prisilnim porokam, proti nadlegovanju žensk na delovnem mestu in doma ter proti napadom s kislino; ker se ti zakoni še vedno ne izvajajo in ne uveljavljajo; |
| --- | --- |

O.

ker je pakistanska vlada, kljub številnim zakonom, ki diskriminirajo ženske v tej državi, v letih 2011 in 2012 sprejela novo zakonodajo za učinkovitejši boj proti diskriminaciji žensk in nasilju nad njimi, vključno z zakonom proti prisilnim porokam, proti nadlegovanju žensk na delovnem mestu in doma ter proti napadom s kislino; ker se ti zakoni še vedno ne izvajajo in ne uveljavljajo;

| P. | ker ima krepitev talibanskega nadzora nad nekaterimi ozemlji negativne posledice za ženske in deklice ter jih ovira pri uveljavljanju njihovih pravic; |
| --- | --- |

P.

ker ima krepitev talibanskega nadzora nad nekaterimi ozemlji negativne posledice za ženske in deklice ter jih ovira pri uveljavljanju njihovih pravic;

| Q. | ker je EU v svojem petletnem načrtu sodelovanja iz marca 2012 ponovno potrdila zavezanost, da bo s Pakistanom gradila trdno in dolgotrajno partnerstvo na podlagi vzajemnih interesov in skupnih vrednot, pri tem pa podpirala pakistanske demokratične institucije in civilno vlado, pa tudi civilno družbo; |
| --- | --- |

Q.

ker je EU v svojem petletnem načrtu sodelovanja iz marca 2012 ponovno potrdila zavezanost, da bo s Pakistanom gradila trdno in dolgotrajno partnerstvo na podlagi vzajemnih interesov in skupnih vrednot, pri tem pa podpirala pakistanske demokratične institucije in civilno vlado, pa tudi civilno družbo;

| R. | ker si je EU pripravljena prizadevati za sodelovanje, vendar pričakuje, da bo Pakistan spoštoval svoje mednarodne zaveze, zlasti na področju varnosti in človekovih pravic, vključno s pravicami žensk; |
| --- | --- |

R.

ker si je EU pripravljena prizadevati za sodelovanje, vendar pričakuje, da bo Pakistan spoštoval svoje mednarodne zaveze, zlasti na področju varnosti in človekovih pravic, vključno s pravicami žensk;

| S. | ker sta 5. junija 2012 EU in Pakistan napovedala ustanovitev usmerjevalnega odbora za boj proti terorizmu z namenom tesnejšega sodelovanja v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

S.

ker sta 5. junija 2012 EU in Pakistan napovedala ustanovitev usmerjevalnega odbora za boj proti terorizmu z namenom tesnejšega sodelovanja v boju proti terorizmu;

| T. | ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji določa, da sta spodbujanje demokracije in spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter pomenita skupno podlago za njene odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za pomoč EU pri trgovini in razvoju; |
| --- | --- |

T.

ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji določa, da sta spodbujanje demokracije in spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter pomenita skupno podlago za njene odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za pomoč EU pri trgovini in razvoju;

| 1. | odločno obsoja nasilni napad na Malalo Jusafzaj in resno poškodovanje njenih dveh sošolk, pri čemer ugotavlja, da je ta napad resna kršitev pravic otroka, pa tudi napad na osnovne človeške vrednote in na vse zagovornike človekovih pravic v Pakistanu; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja nasilni napad na Malalo Jusafzaj in resno poškodovanje njenih dveh sošolk, pri čemer ugotavlja, da je ta napad resna kršitev pravic otroka, pa tudi napad na osnovne človeške vrednote in na vse zagovornike človekovih pravic v Pakistanu;

| 2. | izraža občudovanje Malale Jusafzaj in ji izreka priznanje za njen pogum in njeno odločnost, s katerima se od zelo mladih let bojuje za pravico deklic do izobraževanja, postala pa je tudi vzor za številna dekleta njene starosti; pozdravlja hitro zdravniško posredovanje pakistanskih vojaških zdravnikov in zdravnikov v Združenem kraljestvu in iskreno upa, da bo lahko popolnoma okrevala po resnih poškodbah; |
| --- | --- |

2.

izraža občudovanje Malale Jusafzaj in ji izreka priznanje za njen pogum in njeno odločnost, s katerima se od zelo mladih let bojuje za pravico deklic do izobraževanja, postala pa je tudi vzor za številna dekleta njene starosti; pozdravlja hitro zdravniško posredovanje pakistanskih vojaških zdravnikov in zdravnikov v Združenem kraljestvu in iskreno upa, da bo lahko popolnoma okrevala po resnih poškodbah;

| 3. | pozdravlja široko obsojanje napadov v velikem delu pakistanske družbe, med islamskimi izobraženci in v večini večjih političnih strank; poziva vse politične stranke, naj jasno obsodijo Pakistansko študentsko gibanje, saj je to prevzelo odgovornost za napad; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja široko obsojanje napadov v velikem delu pakistanske družbe, med islamskimi izobraženci in v večini večjih političnih strank; poziva vse politične stranke, naj jasno obsodijo Pakistansko študentsko gibanje, saj je to prevzelo odgovornost za napad;

| 4. | izraža podporo vsem pakistanskim družinam, ki spodbujajo izobraževanje svojih hčera; |
| --- | --- |

4.

izraža podporo vsem pakistanskim družinam, ki spodbujajo izobraževanje svojih hčera;

| 5. | poziva pakistansko vlado, naj zagotovi varnost Malale Jusafzaj in njene družine ter naj sodi odgovornim za napad; poziva pakistansko vlado, naj zagotovi varnost drugih aktivistov, ki zagovarjajo človekove pravice – zlasti žensk in deklic, ki postajajo dejavne v družbi in politiki – in katerim so grozili talibani in druge skupine skrajnežev; izraža svojo zaskrbljenost glede prijavljenih groženj 17-letni Hinni Khan in njeni družini; |
| --- | --- |

5.

poziva pakistansko vlado, naj zagotovi varnost Malale Jusafzaj in njene družine ter naj sodi odgovornim za napad; poziva pakistansko vlado, naj zagotovi varnost drugih aktivistov, ki zagovarjajo človekove pravice – zlasti žensk in deklic, ki postajajo dejavne v družbi in politiki – in katerim so grozili talibani in druge skupine skrajnežev; izraža svojo zaskrbljenost glede prijavljenih groženj 17-letni Hinni Khan in njeni družini;

| 6. | je zelo zaskrbljen zaradi položaja žensk in deklic ter nenehnih poročil o kršitvah pravic otrok in žensk v Pakistanu, vključno s poročili o otrocih, ki jih oborožene skupine uporabljajo za izvajanje samomorilskih napadov; poudarja, da je treba na mednarodni ravni nujno nameniti več pozornosti položaju žensk in deklic v Pakistanu; |
| --- | --- |

6.

je zelo zaskrbljen zaradi položaja žensk in deklic ter nenehnih poročil o kršitvah pravic otrok in žensk v Pakistanu, vključno s poročili o otrocih, ki jih oborožene skupine uporabljajo za izvajanje samomorilskih napadov; poudarja, da je treba na mednarodni ravni nujno nameniti več pozornosti položaju žensk in deklic v Pakistanu;

| 7. | je globoko zaskrbljen zaradi trenda zaostrovanja nasilnega ekstremizma, ki predstavlja resno grožnjo za ženske in deklice, ter zaradi uporabe ustrahovanja in nasilja, kar je že privedlo do razstreljevanja šol za deklice in bičanja žensk na območjih plemen, ki so pod zvezno upravo, in v pokrajini Hajber Pahtunhva; |
| --- | --- |

7.

je globoko zaskrbljen zaradi trenda zaostrovanja nasilnega ekstremizma, ki predstavlja resno grožnjo za ženske in deklice, ter zaradi uporabe ustrahovanja in nasilja, kar je že privedlo do razstreljevanja šol za deklice in bičanja žensk na območjih plemen, ki so pod zvezno upravo, in v pokrajini Hajber Pahtunhva;

| 8. | poziva pakistanske oblasti, naj kazensko preganjajo posameznike in skupine, ki podžigajo nasilje, predvsem tiste, ki pozivajo k umorom posameznikov in skupin, s katerimi se ne strinjajo; |
| --- | --- |

8.

poziva pakistanske oblasti, naj kazensko preganjajo posameznike in skupine, ki podžigajo nasilje, predvsem tiste, ki pozivajo k umorom posameznikov in skupin, s katerimi se ne strinjajo;

| 9. | zahteva, naj pakistanska vlada stori več, da bi izsledila več sto, če ne več tisoč žrtev prisilnih izginotij v Pakistanu, tudi otrok, med katerimi so bile tudi deklice v starosti devet in deset let; poziva k objavi rezultatov interne vladne preiskave o obsežnosti tega problema; |
| --- | --- |

9.

zahteva, naj pakistanska vlada stori več, da bi izsledila več sto, če ne več tisoč žrtev prisilnih izginotij v Pakistanu, tudi otrok, med katerimi so bile tudi deklice v starosti devet in deset let; poziva k objavi rezultatov interne vladne preiskave o obsežnosti tega problema;

| 10. | pozdravlja politiko varovanja otrok na območjih plemen pod upravo zveznih oblasti, ki se je začela 10. januarja 2012 in s katero se poskuša izvajati načrt za storitve varovanja in za enote za varovanje otrok v vseh agencijah na območjih plemen pod upravo zveznih oblasti; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja politiko varovanja otrok na območjih plemen pod upravo zveznih oblasti, ki se je začela 10. januarja 2012 in s katero se poskuša izvajati načrt za storitve varovanja in za enote za varovanje otrok v vseh agencijah na območjih plemen pod upravo zveznih oblasti;

| 11. | pozdravlja, da naj bi bil zakon o zaščiti otrok iz leta 2010, ki že velja v pokrajini Hajber Pahtunhva, razširjen na območja plemen pod regionalno upravo, vključno z dolino Svat, ter začel veljati takoj; upa, da bo učinkovita uporaba tega zakona pripomogla k uveljavitvi pravnega reda na območjih plemen, ki so pod regionalno upravo; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da naj bi bil zakon o zaščiti otrok iz leta 2010, ki že velja v pokrajini Hajber Pahtunhva, razširjen na območja plemen pod regionalno upravo, vključno z dolino Svat, ter začel veljati takoj; upa, da bo učinkovita uporaba tega zakona pripomogla k uveljavitvi pravnega reda na območjih plemen, ki so pod regionalno upravo;

| 12. | poziva pakistansko vlado, naj izkoristi sedanji zagon za resnično izboljšanje položaja pravic žensk in deklic, naj revidira in reformira dele hududskih odlokov in zakon o dokazovanju, zakon o omejevanju porok otrok ter dele druge zakonodaje, ki kršijo status in pravice žensk in zaradi katerih so te po pravu v podrejenem položaju; |
| --- | --- |

12.

poziva pakistansko vlado, naj izkoristi sedanji zagon za resnično izboljšanje položaja pravic žensk in deklic, naj revidira in reformira dele hududskih odlokov in zakon o dokazovanju, zakon o omejevanju porok otrok ter dele druge zakonodaje, ki kršijo status in pravice žensk in zaradi katerih so te po pravu v podrejenem položaju;

| 13. | pozdravlja, da je pakistanska vlada v letih 2011 in 2012 uvedla novo zakonodajo za učinkovitejše odpravljanje diskriminacije žensk in nasilja nad njimi, in poziva vlado, naj zagotovi dejansko izvajanje in uveljavljanje teh novih zakonov; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja, da je pakistanska vlada v letih 2011 in 2012 uvedla novo zakonodajo za učinkovitejše odpravljanje diskriminacije žensk in nasilja nad njimi, in poziva vlado, naj zagotovi dejansko izvajanje in uveljavljanje teh novih zakonov;

| 14. | poziva pakistansko vlado, naj tesno sodeluje z ZN in EU pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja 2, ki pravi, da bodo do leta 2015 otroci ne glede na spol lahko zaključili celoten ciklus osnovnega izobraževanja; poziva pakistansko vlado, naj si postavi za prednostno nalogo povečanje števila deklic, ki se izobražujejo v šolah, in naj jim med izobraževanjem zagotovi varnost; |
| --- | --- |

14.

poziva pakistansko vlado, naj tesno sodeluje z ZN in EU pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja 2, ki pravi, da bodo do leta 2015 otroci ne glede na spol lahko zaključili celoten ciklus osnovnega izobraževanja; poziva pakistansko vlado, naj si postavi za prednostno nalogo povečanje števila deklic, ki se izobražujejo v šolah, in naj jim med izobraževanjem zagotovi varnost;

| 15. | poziva pakistansko vlado, naj poveča financiranje javnih šol in sprejme učinkovite ukrepe za uveljavitev obveznega standardnega učnega načrta za osnovno izobraževanje in režima pregledov na vseh zasebnih ali javnih verskih šolah, ki so pogosto edini vir izobraževanja, zlasti na podeželju; |
| --- | --- |

15.

poziva pakistansko vlado, naj poveča financiranje javnih šol in sprejme učinkovite ukrepe za uveljavitev obveznega standardnega učnega načrta za osnovno izobraževanje in režima pregledov na vseh zasebnih ali javnih verskih šolah, ki so pogosto edini vir izobraževanja, zlasti na podeželju;

| 16. | poziva Komisijo, naj kot del svoje politike razvojne pomoči skupaj s pakistansko vlado razvije izobraževalne programe, usmerjene v izboljšanje pismenosti in izobraženosti žensk v Pakistanu; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj kot del svoje politike razvojne pomoči skupaj s pakistansko vlado razvije izobraževalne programe, usmerjene v izboljšanje pismenosti in izobraženosti žensk v Pakistanu;

| 17. | poziva Komisijo in Svet, pa tudi mednarodno skupnost, naj občutno povečajo sredstva, namenjena prizadevanjem za zaščito žensk in deklic pred posilstvi, zlorabami in nasiljem v družini, ter naj podpirajo ukrepe za okrepitev gibanj civilne družbe, ki se borijo proti diskriminaciji žensk in deklic; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in Svet, pa tudi mednarodno skupnost, naj občutno povečajo sredstva, namenjena prizadevanjem za zaščito žensk in deklic pred posilstvi, zlorabami in nasiljem v družini, ter naj podpirajo ukrepe za okrepitev gibanj civilne družbe, ki se borijo proti diskriminaciji žensk in deklic;

| 18. | poziva Komisijo, naj ukrepa na podlagi svojih zavez glede otrok iz sporočila „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ ter naj zagotovi, da EU stori vse, kar je v njeni moči, za spodbujanje in zaščito pravic otrok; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj ukrepa na podlagi svojih zavez glede otrok iz sporočila „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ ter naj zagotovi, da EU stori vse, kar je v njeni moči, za spodbujanje in zaščito pravic otrok;

| 19. | vztraja, da je treba v vseh dialogih o človekovih pravicah izrecno obravnavati pravice žensk in otrok, predvsem vprašanje boja za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk in deklic ter nasilja nad njimi, zlasti prisilnih porok, nasilja v družini in umorov žensk; vztraja tudi, da je treba zavrniti vsako sklicevanje na običaje, tradicijo ali vero kot utemeljitev za izogibanje dolžnosti za odpravo teh brutalnosti; je prepričan, da je preprečevanje običaja porok otrok bistveno za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic mladostnic v Pakistanu; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da je treba v vseh dialogih o človekovih pravicah izrecno obravnavati pravice žensk in otrok, predvsem vprašanje boja za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk in deklic ter nasilja nad njimi, zlasti prisilnih porok, nasilja v družini in umorov žensk; vztraja tudi, da je treba zavrniti vsako sklicevanje na običaje, tradicijo ali vero kot utemeljitev za izogibanje dolžnosti za odpravo teh brutalnosti; je prepričan, da je preprečevanje običaja porok otrok bistveno za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic mladostnic v Pakistanu;

| 20. | poziva pristojne institucije EU, naj v svojem političnem dialogu s Pakistanom še naprej poudarjajo vprašanje verske strpnosti v družbi, saj je to vprašanje osrednjega pomena za dolgoročen boj proti islamskemu ekstremizmu; |
| --- | --- |

20.

poziva pristojne institucije EU, naj v svojem političnem dialogu s Pakistanom še naprej poudarjajo vprašanje verske strpnosti v družbi, saj je to vprašanje osrednjega pomena za dolgoročen boj proti islamskemu ekstremizmu;

| 21. | poziva pristojne institucije EU, naj vztrajajo, da mora pakistanska vlada spoštovati klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah, ki je zapisana v sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; ponavlja svoj poziv Evropski službi za zunanje delovanje in še posebej posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, naj redno poročata o izvajanju sporazuma o sodelovanju ter klavzule o demokraciji in človekovih pravicah, vključno z izvajanjem pravic žensk in otrok; |
| --- | --- |

21.

poziva pristojne institucije EU, naj vztrajajo, da mora pakistanska vlada spoštovati klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah, ki je zapisana v sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; ponavlja svoj poziv Evropski službi za zunanje delovanje in še posebej posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, naj redno poročata o izvajanju sporazuma o sodelovanju ter klavzule o demokraciji in človekovih pravicah, vključno z izvajanjem pravic žensk in otrok;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, organu ZN za ženske, svetu OZN za človekove pravice ter pakistanski vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, organu ZN za ženske, svetu OZN za človekove pravice ter pakistanski vladi in parlamentu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0591.

(2)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 90.

(3)  UL C 161 E, 31.5.11, str. 147.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/48

---

Petek, 26. oktober 2012Razmere v Kambodži

P7_TA(2012)0402

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah v Kambodži (2012/2844(RSP))

2014/C 72 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN z dne 16. julija in 24. septembra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN z dne 16. julija in 24. septembra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži,

| — | ob upoštevanju 21. seje Sveta Združenih narodov za človekove pravice 24. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 21. seje Sveta Združenih narodov za človekove pravice 24. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 1. oktobra 2012 o obsodbah zagovornikov človekovih pravic v Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 1. oktobra 2012 o obsodbah zagovornikov človekovih pravic v Kambodži,

| — | ob upoštevanju priporočil iz poročila misije EU za spremljanje volitev o volitvah v nacionalno skupščino Kambodže, ki so bile 27. julija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil iz poročila misije EU za spremljanje volitev o volitvah v nacionalno skupščino Kambodže, ki so bile 27. julija 2008,

| — | ob upoštevanju skupnega pisma desetih nevladnih organizacij komisarju EU za trgovino Karlu De Guchtu z dne 1. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega pisma desetih nevladnih organizacij komisarju EU za trgovino Karlu De Guchtu z dne 1. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju sistema EU za trgovanje "vse razen orožja", ki vsem najmanj razvitim državam, tudi Kambodži, dovoljuje neoviran izvoz vseh njihovih izdelkov, razen orožja, v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sistema EU za trgovanje "vse razen orožja", ki vsem najmanj razvitim državam, tudi Kambodži, dovoljuje neoviran izvoz vseh njihovih izdelkov, razen orožja, v EU,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ju je podpisala tudi Kambodža, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ju je podpisala tudi Kambodža,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo iz leta 1997 (1), zlasti člena 1 (spoštovanje človekovih pravic), člena 19 (neizvajanje sporazuma) in Priloge I glede člena 19 (prenehanje izvajanja sporazuma, če katera od pogodbenic krši člen 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo iz leta 1997 (1), zlasti člena 1 (spoštovanje človekovih pravic), člena 19 (neizvajanje sporazuma) in Priloge I glede člena 19 (prenehanje izvajanja sporazuma, če katera od pogodbenic krši člen 1),

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah avtohtonega prebivalstva, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela na svoji 62. seji dne 13. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah avtohtonega prebivalstva, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela na svoji 62. seji dne 13. septembra 2007,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kambodži, zlasti resolucije z dne 21. oktobra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kambodži, zlasti resolucije z dne 21. oktobra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker posebni poročevalec OZN v najnovejšem poročilu o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži priznava, da je država po dveh desetletjih spopadov in po pariškem mirovnem sporazumu leta 1991 naredila napredek pri krepitvi demokracije, človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

A.

ker posebni poročevalec OZN v najnovejšem poročilu o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži priznava, da je država po dveh desetletjih spopadov in po pariškem mirovnem sporazumu leta 1991 naredila napredek pri krepitvi demokracije, človekovih pravic in pravne države;

| B. | ker je občinsko sodišče v Phnom Penhu 1. oktobra 2012 obsodilo štiri zagovornike človekovih pravic, obtožene zločina proti državi (Moma Sonanda, vodjo Zveze demokratov Kambodže in direktorja radia Beehive ter njegove soobtožene Phorna Sreouna, Toucha Reama in Kanna Sovanna); |
| --- | --- |

B.

ker je občinsko sodišče v Phnom Penhu 1. oktobra 2012 obsodilo štiri zagovornike človekovih pravic, obtožene zločina proti državi (Moma Sonanda, vodjo Zveze demokratov Kambodže in direktorja radia Beehive ter njegove soobtožene Phorna Sreouna, Toucha Reama in Kanna Sovanna);

| C. | ker varnostne sile še naprej uporabljajo pretirano silo proti protestnikom; ker je 26. aprila 2012 policija streljala na Chuta Wuttyja, vodilnega okoljskega aktivista, ki je raziskoval nezakonito sečnjo gozdov, in ga ubila; ker so 22. maja 2012 samovoljno pridržali 13 aktivistk z območja Boeung Kak in jih obsodili na dolge zaporne kazni, ker so sodelovale v miroljubnem protestu na gradbišču, ki vpliva na njihovo skupnost; ker so bile izpuščene zaradi mednarodnega pritiska, vendar njihove obsodbe niso bile odpravljene; ker so varnostne sile 16. maja 2012 ustrelile in ubile 14-letno deklico Heng Chantha, o njeni smrti pa ne poteka nikakršna preiskava; |
| --- | --- |

C.

ker varnostne sile še naprej uporabljajo pretirano silo proti protestnikom; ker je 26. aprila 2012 policija streljala na Chuta Wuttyja, vodilnega okoljskega aktivista, ki je raziskoval nezakonito sečnjo gozdov, in ga ubila; ker so 22. maja 2012 samovoljno pridržali 13 aktivistk z območja Boeung Kak in jih obsodili na dolge zaporne kazni, ker so sodelovale v miroljubnem protestu na gradbišču, ki vpliva na njihovo skupnost; ker so bile izpuščene zaradi mednarodnega pritiska, vendar njihove obsodbe niso bile odpravljene; ker so varnostne sile 16. maja 2012 ustrelile in ubile 14-letno deklico Heng Chantha, o njeni smrti pa ne poteka nikakršna preiskava;

| D. | ker so javni organi in podjetja zaradi vladne politike koncesij za gospodarsko uporabo zemljišč v preteklem desetletju razselili vsaj 400 000 ljudi in jih razlastili njihove zemlje, domov in preživetja, kar je povzročilo nasilne spopade s skupnostmi in kar vpliva na zaostrovanje revščine; |
| --- | --- |

D.

ker so javni organi in podjetja zaradi vladne politike koncesij za gospodarsko uporabo zemljišč v preteklem desetletju razselili vsaj 400 000 ljudi in jih razlastili njihove zemlje, domov in preživetja, kar je povzročilo nasilne spopade s skupnostmi in kar vpliva na zaostrovanje revščine;

| E. | ker je vlada Kambodže avgusta 2012 več kot 200 podjetjem podelila koncesije za gospodarsko uporabo 2 157 744 hektarjev zemljišč, pri tem pa v mnogih primerih kršila določbe zakona o zemljiščih iz leta 2001 in se izognila pravnim varovalom, kot so obveznosti preprečevanja koncesij na zaščitenih območjih, izvajanja ocen družbenega vpliva ter pridobitve prostovoljnega in predhodnega soglasja po predhodnem obveščanju avtohtonih skupnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je vlada Kambodže avgusta 2012 več kot 200 podjetjem podelila koncesije za gospodarsko uporabo 2 157 744 hektarjev zemljišč, pri tem pa v mnogih primerih kršila določbe zakona o zemljiščih iz leta 2001 in se izognila pravnim varovalom, kot so obveznosti preprečevanja koncesij na zaščitenih območjih, izvajanja ocen družbenega vpliva ter pridobitve prostovoljnega in predhodnega soglasja po predhodnem obveščanju avtohtonih skupnosti;

| F. | ker je predsednik vlade Hun Sen maja 2012 izdal direktivo o uvedbi moratorija na nove koncesije za gospodarsko uporabo zemljišč ter določitvi pregleda obstoječih koncesij; ker je bilo kljub direktivi podeljenih vsaj 12 novih koncesij, saj vrzel v direktivi dopušča sklenitve novih koncesij za uporabo zemljišč, pri katerih so pogajanja že zelo daleč ali pa je o njih načeloma že bil dosežen dogovor; ker ni bilo dejanskega pregleda obstoječih koncesij za uporabo zemljišč, nobena od težavnih pa ni bila preklicana; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik vlade Hun Sen maja 2012 izdal direktivo o uvedbi moratorija na nove koncesije za gospodarsko uporabo zemljišč ter določitvi pregleda obstoječih koncesij; ker je bilo kljub direktivi podeljenih vsaj 12 novih koncesij, saj vrzel v direktivi dopušča sklenitve novih koncesij za uporabo zemljišč, pri katerih so pogajanja že zelo daleč ali pa je o njih načeloma že bil dosežen dogovor; ker ni bilo dejanskega pregleda obstoječih koncesij za uporabo zemljišč, nobena od težavnih pa ni bila preklicana;

| G. | ker glede na glavne ugotovitve poročila posebnega poročevalca OZN obstajajo velike pomanjkljivosti pri vodenju volitev v Kambodži, potrebne pa so nujne reforme, s katerimi bi Kambodžani dobili zaupanje v volilni proces, medtem ko se država bliža splošnim volitvam v juliju 2013; |
| --- | --- |

G.

ker glede na glavne ugotovitve poročila posebnega poročevalca OZN obstajajo velike pomanjkljivosti pri vodenju volitev v Kambodži, potrebne pa so nujne reforme, s katerimi bi Kambodžani dobili zaupanje v volilni proces, medtem ko se država bliža splošnim volitvam v juliju 2013;

| H. | ker je po zadnjih nacionalnih volitvah misija EU za opazovanje volitev v Kambodži sklenila, da volitve niso dosegale mednarodnih standardov za demokratične volitve, in je vlado Kambodže pozvala, naj izvede številne temeljne volilne reforme; |
| --- | --- |

H.

ker je po zadnjih nacionalnih volitvah misija EU za opazovanje volitev v Kambodži sklenila, da volitve niso dosegale mednarodnih standardov za demokratične volitve, in je vlado Kambodže pozvala, naj izvede številne temeljne volilne reforme;

| I. | ker je EU največja donatorica Kambodži; |
| --- | --- |

I.

ker je EU največja donatorica Kambodži;

| 1. | obsoja vse politično motivirane obsodbe političnih kritikov, politikov parlamentarne opozicije, zlasti Sama Rainsyja, zagovornikov človekovih pravic in aktivistov za pravice do zemljišč, ter obžaluje smrt Chuta Wuttyja in Heng Chanthe, ki sta bila ubita med uveljavljanjem svoje pravice do miroljubnega protesta; |
| --- | --- |

1.

obsoja vse politično motivirane obsodbe političnih kritikov, politikov parlamentarne opozicije, zlasti Sama Rainsyja, zagovornikov človekovih pravic in aktivistov za pravice do zemljišč, ter obžaluje smrt Chuta Wuttyja in Heng Chanthe, ki sta bila ubita med uveljavljanjem svoje pravice do miroljubnega protesta;

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Moma Sonanda ter drugih vladnih kritikov in aktivistov za pravice do zemljišč, ki so pridržani zgolj iz političnih razlogov; |
| --- | --- |

2.

poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Moma Sonanda ter drugih vladnih kritikov in aktivistov za pravice do zemljišč, ki so pridržani zgolj iz političnih razlogov;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba prepoznati vse tiste, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, ter zagotoviti, da bodo za svoja dejanja odgovarjali; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba prepoznati vse tiste, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, ter zagotoviti, da bodo za svoja dejanja odgovarjali;

| 4. | poudarja pomen ugotovitev posebnega poročevalca OZN, da je treba obravnavati in odpraviti resne in razširjene kršitve človekovih pravic, povezane s koncesijami za uporabo zemljišč; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen ugotovitev posebnega poročevalca OZN, da je treba obravnavati in odpraviti resne in razširjene kršitve človekovih pravic, povezane s koncesijami za uporabo zemljišč;

| 5. | poziva vlado Kambodže, naj preneha s prisilnimi izselitvami, pregleda direktivo iz maja 2012 ter uvede in izvaja moratorij na izselitve v državi, dokler ne bodo vzpostavljeni pregleden in odgovoren pravni okvir ter ustrezne politike, ki bodo zagotovili, da se bodo koncesije za gospodarsko uporabo zemljišč v prihodnje podeljevale v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah ter da bodo imeli vsi, ki so bili prisilno izseljeni, zagotovljeno primerno nadomestilo in ustrezno nadomestno namestitev; |
| --- | --- |

5.

poziva vlado Kambodže, naj preneha s prisilnimi izselitvami, pregleda direktivo iz maja 2012 ter uvede in izvaja moratorij na izselitve v državi, dokler ne bodo vzpostavljeni pregleden in odgovoren pravni okvir ter ustrezne politike, ki bodo zagotovili, da se bodo koncesije za gospodarsko uporabo zemljišč v prihodnje podeljevale v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah ter da bodo imeli vsi, ki so bili prisilno izseljeni, zagotovljeno primerno nadomestilo in ustrezno nadomestno namestitev;

| 6. | poziva Komisijo, naj preuči naraščanje kršitev človekovih pravic v Kambodži kot posledico podelitev koncesij za gospodarsko uporabo zemljišč za kmetijsko-industrijski razvoj, povezan z izvozom kmetijskih dobrin v Evropsko unijo, ter začasno zamrzne preference po načelu "vse razen orožja" za kmetijske proizvode iz Kambodže v primerih kršitev človekovih pravic; je seznanjen z odločitvijo predsednika vlade Kambodže o zaustavitvi podeljevanja novih koncesij za gospodarsko uporabo zemljišč ter z njegovo zavezo za pregled obstoječih koncesij; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj preuči naraščanje kršitev človekovih pravic v Kambodži kot posledico podelitev koncesij za gospodarsko uporabo zemljišč za kmetijsko-industrijski razvoj, povezan z izvozom kmetijskih dobrin v Evropsko unijo, ter začasno zamrzne preference po načelu "vse razen orožja" za kmetijske proizvode iz Kambodže v primerih kršitev človekovih pravic; je seznanjen z odločitvijo predsednika vlade Kambodže o zaustavitvi podeljevanja novih koncesij za gospodarsko uporabo zemljišč ter z njegovo zavezo za pregled obstoječih koncesij;

| 7. | poziva vlado Kambodže, nacionalno volilno komisijo in volilno komisijo provinc, naj izvedejo nedavna priporočila OZN o reformi volilnega sistema, da bi zagotovile njegovo skladnost z mednarodnimi standardi pred, med in po oddaji glasov; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, kako kamboški organi izvajajo priporočila OZN; |
| --- | --- |

7.

poziva vlado Kambodže, nacionalno volilno komisijo in volilno komisijo provinc, naj izvedejo nedavna priporočila OZN o reformi volilnega sistema, da bi zagotovile njegovo skladnost z mednarodnimi standardi pred, med in po oddaji glasov; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, kako kamboški organi izvajajo priporočila OZN;

| 8. | je zaskrbljen zaradi položaja Sama Rainsyja, vodje Stranke Sama Rainsyja, ki je bil obsojen zaradi domnevno politično motiviranih obtožb; poziva vlado Kambodže in opozicijske stranke, naj si prizadevajo za spravo, da bi opoziciji omogočile sodelovanje v kamboški politiki in na prihodnjih volitvah v celoti ter zagotovile verodostojnost volilnega procesa; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi položaja Sama Rainsyja, vodje Stranke Sama Rainsyja, ki je bil obsojen zaradi domnevno politično motiviranih obtožb; poziva vlado Kambodže in opozicijske stranke, naj si prizadevajo za spravo, da bi opoziciji omogočile sodelovanje v kamboški politiki in na prihodnjih volitvah v celoti ter zagotovile verodostojnost volilnega procesa;

| 9. | spodbuja vlado Kambodže, naj okrepi demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti medijske svobode ter svobode izražanja in združevanja, saj so te vrednote bistven element sporazuma o sodelovanju med EU in Kambodžo, kot je opredeljeno v členu 1 tega sporazuma; |
| --- | --- |

9.

spodbuja vlado Kambodže, naj okrepi demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti medijske svobode ter svobode izražanja in združevanja, saj so te vrednote bistven element sporazuma o sodelovanju med EU in Kambodžo, kot je opredeljeno v členu 1 tega sporazuma;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in nacionalni skupščini Kraljevine Kambodže, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, visokemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic EU, vladam držav članic združenja ASEAN. generalnemu sekretarju OZN in visoki komisarki OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in nacionalni skupščini Kraljevine Kambodže, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, visokemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic EU, vladam držav članic združenja ASEAN. generalnemu sekretarju OZN in visoki komisarki OZN za človekove pravice.

---

(1)  UL L 269, 19.10.1999, str. 18.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 90

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/51

---

Petek, 26. oktober 2012Inovativni finančni instrumenti v povezavi z večletnim finančnim okvirom

P7_TA(2012)0404

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o inovativnih finančnih instrumentih v povezavi z večletnim finančnim okvirom (2012/2027(INI))

2014/C 72 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z naslovi "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500), "Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov – platformi EU za lastniški kapital in dolg" (COM(2011)0662) ("sporočilo o finančnih instrumentih"), "Paket rasti za integrirane evropske infrastrukture" (COM(2011)0676), "Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP" (COM(2011)0870), ter "Pilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 2020" (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z naslovi "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500), "Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov – platformi EU za lastniški kapital in dolg" (COM(2011)0662) ("sporočilo o finančnih instrumentih"), "Paket rasti za integrirane evropske infrastrukture" (COM(2011)0676), "Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP" (COM(2011)0870), ter "Pilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 2020" (COM(2011)0660),

| — | ob upoštevanju predlogov Komisije, zlasti predloga uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (COM(2010)0815), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (COM(2011)0659), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0809), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (COM(2011)0785), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa "ERASMUS ZA VSE" Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport (COM(2011)0788), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Komisije, zlasti predloga uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (COM(2010)0815), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (COM(2011)0659), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0809), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (COM(2011)0785), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa "ERASMUS ZA VSE" Program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport (COM(2011)0788), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615/2),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije z naslovom "Finančni instrumenti v kohezijski politiki" (SWD(2012)0036) in "Elementi za skupni strateški okvir za obdobje 2014–2020 za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo" (SWD(2012)0061) ("skupni strateški okvir za strukturne sklade in Kohezijski sklad"), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije z naslovom "Finančni instrumenti v kohezijski politiki" (SWD(2012)0036) in "Elementi za skupni strateški okvir za obdobje 2014–2020 za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo" (SWD(2012)0061) ("skupni strateški okvir za strukturne sklade in Kohezijski sklad"),

| — | ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča št. 4/2011 o reviziji garancijske sheme za MSP in št. 2/2012 o finančnih instrumentih za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj, ter mnenja Računskega sodišče št. 7/2011 o predlogu uredbe o strukturnih skladih in Kohezijskem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča št. 4/2011 o reviziji garancijske sheme za MSP in št. 2/2012 o finančnih instrumentih za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj, ter mnenja Računskega sodišče št. 7/2011 o predlogu uredbe o strukturnih skladih in Kohezijskem skladu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 z naslovom "Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo" (1) in svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 z naslovom "Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo" (1) in svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenj Odbora za proračunski nadzor, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0270/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenj Odbora za proračunski nadzor, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0270/2012),

| A. | ker so institucije Unije od začetka novega tisočletja dalje razvile vrsto inovativnih finančnih instrumentov (finančni instrumenti), temelječih na mehanizmih, ki na dopolnilen način združujejo subvencije iz proračuna Unije ter javna in/ali zasebna finančna sredstva, da bi povečale obseg razpoložljivih naložb za uresničevanje strateških ciljev Unije; |
| --- | --- |

A.

ker so institucije Unije od začetka novega tisočletja dalje razvile vrsto inovativnih finančnih instrumentov (finančni instrumenti), temelječih na mehanizmih, ki na dopolnilen način združujejo subvencije iz proračuna Unije ter javna in/ali zasebna finančna sredstva, da bi povečale obseg razpoložljivih naložb za uresničevanje strateških ciljev Unije;

| B. | ker je bilo v točki 49 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju določeno, da se "Institucije [...] strinjajo, da je uvedba mehanizmov za sofinanciranje potrebna, da se okrepi učinek finančnega vzvoda, ki ga ima proračun Evropske unije, s povečanjem spodbude k financiranju. Strinjajo se, da je treba spodbujati razvoj ustreznih večletnih finančnih instrumentov, ki delujejo kot pobudniki za javne in zasebne vlagatelje"; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo v točki 49 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju določeno, da se "Institucije [...] strinjajo, da je uvedba mehanizmov za sofinanciranje potrebna, da se okrepi učinek finančnega vzvoda, ki ga ima proračun Evropske unije, s povečanjem spodbude k financiranju. Strinjajo se, da je treba spodbujati razvoj ustreznih večletnih finančnih instrumentov, ki delujejo kot pobudniki za javne in zasebne vlagatelje";

| C. | ker se ocenjuje, da Unija danes finančnim instrumentom nameni približno 1,3 % svojega proračuna, pri čemer je upoštevano, da je Unija v večletnem finančnema okviru 2007–2013 razvila 14 takih instrumentov na področju notranje politike (3 milijarde EUR v razdelku 1a, kar je 3,4 % razpoložljivega proračuna, in približno 5,9 milijarde EUR za regionalno in kohezijsko politiko) in 11 finančnih instrumentov na področju zunanje politike (1,2 milijarde EUR oziroma 2,2 % proračuna razdelka 4, brez upoštevanja finančnih instrumentov, razvitih v okviru Evropskega razvojnega sklada); |
| --- | --- |

C.

ker se ocenjuje, da Unija danes finančnim instrumentom nameni približno 1,3 % svojega proračuna, pri čemer je upoštevano, da je Unija v večletnem finančnema okviru 2007–2013 razvila 14 takih instrumentov na področju notranje politike (3 milijarde EUR v razdelku 1a, kar je 3,4 % razpoložljivega proračuna, in približno 5,9 milijarde EUR za regionalno in kohezijsko politiko) in 11 finančnih instrumentov na področju zunanje politike (1,2 milijarde EUR oziroma 2,2 % proračuna razdelka 4, brez upoštevanja finančnih instrumentov, razvitih v okviru Evropskega razvojnega sklada);

| D. | ker je treba upoštevati izkušnje, ki jih je Unija že pridobila pri upravljanju finančnih instrumentov, ter številne doslej objavljene ustrezne presoje in študije učinka; |
| --- | --- |

D.

ker je treba upoštevati izkušnje, ki jih je Unija že pridobila pri upravljanju finančnih instrumentov, ter številne doslej objavljene ustrezne presoje in študije učinka;

| E. | ker se v skladu s svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo, okvir izvajanja inovativnih finančnih instrumentov določi po običajnem zakonodajnem postopku, da se zagotovi stalen pretok informacij in sodelovanje proračunskega organa glede uporabe teh instrumentov v Uniji in se tako omogoči Parlamentu, da preveri izpolnjevanje svojih političnih prednostnih nalog, ter okrepljen nadzor Evropskega računskega sodišča nad takimi instrumenti; |
| --- | --- |

E.

ker se v skladu s svojo resolucijo z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo, okvir izvajanja inovativnih finančnih instrumentov določi po običajnem zakonodajnem postopku, da se zagotovi stalen pretok informacij in sodelovanje proračunskega organa glede uporabe teh instrumentov v Uniji in se tako omogoči Parlamentu, da preveri izpolnjevanje svojih političnih prednostnih nalog, ter okrepljen nadzor Evropskega računskega sodišča nad takimi instrumenti;

Finančni instrumenti – ozadje

| 1. | opozarja, da je bila uvedba finančnih instrumentov na evropski ravni zamišljena kot sredstvo, s katerim naj bi Unija spodbudila naložbe v realno evropsko gospodarstvo v skladu s svojimi cilji, v času, ko so se sredstva, dodeljena proračunu Unije, stalno zmanjševala, njene politične ambicije in zato potrebe, pa so se stalno večale; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je bila uvedba finančnih instrumentov na evropski ravni zamišljena kot sredstvo, s katerim naj bi Unija spodbudila naložbe v realno evropsko gospodarstvo v skladu s svojimi cilji, v času, ko so se sredstva, dodeljena proračunu Unije, stalno zmanjševala, njene politične ambicije in zato potrebe, pa so se stalno večale;

| 2. | poudarja, da je končni cilj in namen finančnih instrumentov v primeru nedelovanja trga ali prenizke ravni naložb njihov spodbujevalni učinek, saj na podlagi prispevka iz proračuna Unije omogočajo porabo javnih in/ali zasebnih finančnih sredstev za projekte na področjih, kjer je trg pomanjkljiv ali nepopoln; ugotavlja, da javno posredovanje torej pripomore k znižanju stroškov, povezanih s tveganjem, in sicer tako, da jih delno krije, s čimer olajša izvedbo teh projektov; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je končni cilj in namen finančnih instrumentov v primeru nedelovanja trga ali prenizke ravni naložb njihov spodbujevalni učinek, saj na podlagi prispevka iz proračuna Unije omogočajo porabo javnih in/ali zasebnih finančnih sredstev za projekte na področjih, kjer je trg pomanjkljiv ali nepopoln; ugotavlja, da javno posredovanje torej pripomore k znižanju stroškov, povezanih s tveganjem, in sicer tako, da jih delno krije, s čimer olajša izvedbo teh projektov;

| 3. | ugotavlja, da so doslej razviti finančni instrumenti pokrivali izredno raznolike vrste posredovanj, ki segajo od udeležbe v skladih lastniškega/tveganega kapitala do shem jamstva/posrednega osebnega jamstva pri finančnih posrednikih (zlasti bankah) in instrumentov na osnovi delitve tveganja s finančnimi ustanovami, z namenom pospešiti naložbe, inovacije in raziskave; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so doslej razviti finančni instrumenti pokrivali izredno raznolike vrste posredovanj, ki segajo od udeležbe v skladih lastniškega/tveganega kapitala do shem jamstva/posrednega osebnega jamstva pri finančnih posrednikih (zlasti bankah) in instrumentov na osnovi delitve tveganja s finančnimi ustanovami, z namenom pospešiti naložbe, inovacije in raziskave;

| 4. | ugotavlja, da to raznolikost upravičuje raznovrstnost področij, ki jih zajemajo ti instrumenti (podpora MSP, energija, podnebne spremembe, zaposlovanje in mikrokredit, raziskave in inovacije, prometna infrastruktura, informacijske tehnologije); |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da to raznolikost upravičuje raznovrstnost področij, ki jih zajemajo ti instrumenti (podpora MSP, energija, podnebne spremembe, zaposlovanje in mikrokredit, raziskave in inovacije, prometna infrastruktura, informacijske tehnologije);

| 5. | poudarja, da uporabo finančnih instrumentov urejajo stroga zakonodajna (zahteva se soglasje zakonodajnega organa) in proračunska pravila; ugotavlja, da uporaba finančnih instrumentov za proračun Unije nima nepredvidenih odhodkov, če je za odgovornost proračuna Unije določena zgornja meja prispevka Unije, dodeljenega zadevnemu finančnemu instrumentu na osnovi letnih proračunskih dodelitev, kakor je dogovorjeno s proračunskim organom, in ne povečuje pogojnih obveznosti za proračun Unije; opozarja, da finančni instrumenti prispevajo k dobremu in učinkovitemu finančnemu upravljanju javnih sredstev, v kolikor lahko proračunski prispevek ustvari prihodke, ki se lahko ponovno vložijo (vrnjena sredstva) v finančne instrumente ter s tem pripomorejo h krepitvi njihovih sposobnosti posredovanja in povečanju učinkovitosti delovanja javnega sektorja; zato poudarja, da mora operacije, ki jih financirajo finančni instrumenti, ustrezno revidirati Evropsko računsko sodišče, sozakonodajalca pa morata biti v celoti obveščena o ugotovitvah; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da uporabo finančnih instrumentov urejajo stroga zakonodajna (zahteva se soglasje zakonodajnega organa) in proračunska pravila; ugotavlja, da uporaba finančnih instrumentov za proračun Unije nima nepredvidenih odhodkov, če je za odgovornost proračuna Unije določena zgornja meja prispevka Unije, dodeljenega zadevnemu finančnemu instrumentu na osnovi letnih proračunskih dodelitev, kakor je dogovorjeno s proračunskim organom, in ne povečuje pogojnih obveznosti za proračun Unije; opozarja, da finančni instrumenti prispevajo k dobremu in učinkovitemu finančnemu upravljanju javnih sredstev, v kolikor lahko proračunski prispevek ustvari prihodke, ki se lahko ponovno vložijo (vrnjena sredstva) v finančne instrumente ter s tem pripomorejo h krepitvi njihovih sposobnosti posredovanja in povečanju učinkovitosti delovanja javnega sektorja; zato poudarja, da mora operacije, ki jih financirajo finančni instrumenti, ustrezno revidirati Evropsko računsko sodišče, sozakonodajalca pa morata biti v celoti obveščena o ugotovitvah;

| 6. | opozarja, da obstajajo tri vrste naložbenih razmer: 1. optimalne, kjer je donos jasno pozitiven in omogoča tržno financiranje, 2. neoptimalne, kjer donos sicer obstaja, vendar ne zadostuje za zagotavljanje tržnega financiranja in upravičuje uporabo finančnih instrumentov, in 3. naložbene razmere, za katere je značilen majhen donos ali pa ga sploh ni, zaradi česar mora Unija posredovati z nepovratnimi sredstvi, ki jih je mogoče kombinirati s finančnimi instrumenti, če projekt to dopušča; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da obstajajo tri vrste naložbenih razmer: 1. optimalne, kjer je donos jasno pozitiven in omogoča tržno financiranje, 2. neoptimalne, kjer donos sicer obstaja, vendar ne zadostuje za zagotavljanje tržnega financiranja in upravičuje uporabo finančnih instrumentov, in 3. naložbene razmere, za katere je značilen majhen donos ali pa ga sploh ni, zaradi česar mora Unija posredovati z nepovratnimi sredstvi, ki jih je mogoče kombinirati s finančnimi instrumenti, če projekt to dopušča;

| 7. | ponovno poudarja, da povečana uporaba finančnih instrumentov ne sme postati strategija za zmanjševanje proračuna Unije, temveč mora služiti za optimizacijo njegove uporabe, in pozdravlja dejstvo, da Komisija v svojem predhodno omenjenem sporočilu o finančnih instrumentih priznava, da "namen večje uporabe inovativnih finančnih instrumentov ni nadomestitev financiranja z nepovratnimi sredstvi s finančnimi instrumenti"; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja, da povečana uporaba finančnih instrumentov ne sme postati strategija za zmanjševanje proračuna Unije, temveč mora služiti za optimizacijo njegove uporabe, in pozdravlja dejstvo, da Komisija v svojem predhodno omenjenem sporočilu o finančnih instrumentih priznava, da "namen večje uporabe inovativnih finančnih instrumentov ni nadomestitev financiranja z nepovratnimi sredstvi s finančnimi instrumenti";

| 8. | poudarja, da so dosedanje izkušnje s finančnimi instrumenti na splošno zadovoljive, čeprav se njihovi multiplikacijski učinki precej razlikujejo glede na področje posredovanja, sektorske cilje, ki bi naj bili doseženi s finančnimi instrumenti, vrsto predlaganega finančnega instrumenta in pogoje za njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so dosedanje izkušnje s finančnimi instrumenti na splošno zadovoljive, čeprav se njihovi multiplikacijski učinki precej razlikujejo glede na področje posredovanja, sektorske cilje, ki bi naj bili doseženi s finančnimi instrumenti, vrsto predlaganega finančnega instrumenta in pogoje za njegovo izvajanje;

| 9. | opaža, da se finančni instrumenti na področju notranje politike Unije izvajajo bodisi na evropski ravni (upravlja jih Komisija sama ali pa se upravljajo na podlagi njenega pooblastila) bodisi na nacionalni ravni v okviru regionalne in kohezijske politike (deljeno upravljanje z državami članicami); |
| --- | --- |

9.

opaža, da se finančni instrumenti na področju notranje politike Unije izvajajo bodisi na evropski ravni (upravlja jih Komisija sama ali pa se upravljajo na podlagi njenega pooblastila) bodisi na nacionalni ravni v okviru regionalne in kohezijske politike (deljeno upravljanje z državami članicami);

| 10. | poudarja, da pri izvajanju finančnih instrumentov torej sodeluje veriga različnih udeležencev, ki sega od Komisije kot pristojnega organa za razdeljevanje sredstev iz proračuna Unije do skupine EIB (Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad) prek nacionalnih ali lokalnih bank, komercialnih ali specializiranih za naložbe oziroma razvoj, ter zasebnih in javnih vlagateljev; poudarja, da je na splošno njihov uspeh odvisen od pritegnitve javnih, pol-javnih in zasebnih finančnih posrednikov, katerih cilji se razlikujejo glede na področja posredovanja (mikrokreditne institucije, jamstveni skladi za MSP, regionalne organizacije za razvoj, skladi v podporo raziskavam itd.); |
| --- | --- |

10.

poudarja, da pri izvajanju finančnih instrumentov torej sodeluje veriga različnih udeležencev, ki sega od Komisije kot pristojnega organa za razdeljevanje sredstev iz proračuna Unije do skupine EIB (Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad) prek nacionalnih ali lokalnih bank, komercialnih ali specializiranih za naložbe oziroma razvoj, ter zasebnih in javnih vlagateljev; poudarja, da je na splošno njihov uspeh odvisen od pritegnitve javnih, pol-javnih in zasebnih finančnih posrednikov, katerih cilji se razlikujejo glede na področja posredovanja (mikrokreditne institucije, jamstveni skladi za MSP, regionalne organizacije za razvoj, skladi v podporo raziskavam itd.);

| 11. | še zlasti opaža bistvene razlike med finančnimi instrumenti, ki se upravljajo na centraliziran način na ravni Unije, in tistimi, ki se izvajajo z deljenim upravljanjem na področju regionalne in kohezijske politike ali na področju zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

11.

še zlasti opaža bistvene razlike med finančnimi instrumenti, ki se upravljajo na centraliziran način na ravni Unije, in tistimi, ki se izvajajo z deljenim upravljanjem na področju regionalne in kohezijske politike ali na področju zunanjih odnosov;

| 12. | ugotavlja, da se finančni instrumenti kohezijske politike med seboj razlikujejo glede na državo članico in vrsto finančnega instrumenta; priznava, da so na delovanje finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike negativno vplivali slab pravni okvir, ki je povzročil zamude pri izvajanju ter težave pri doseganju kritične mase in pomembnega multiplikacijskega učinka, ter pomanjkljiva nadzor in usklajevanje; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za okrepitev zakonodajnega okvira in s tem povečanje uporabe finančnih instrumentov v kohezijski politiki v naslednjem programskem obdobju (2014-2020); |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se finančni instrumenti kohezijske politike med seboj razlikujejo glede na državo članico in vrsto finančnega instrumenta; priznava, da so na delovanje finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike negativno vplivali slab pravni okvir, ki je povzročil zamude pri izvajanju ter težave pri doseganju kritične mase in pomembnega multiplikacijskega učinka, ter pomanjkljiva nadzor in usklajevanje; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za okrepitev zakonodajnega okvira in s tem povečanje uporabe finančnih instrumentov v kohezijski politiki v naslednjem programskem obdobju (2014-2020);

| 13. | ugotavlja, da je v finančne instrumente za zunanjo politiko vključeno veliko število mednarodnih finančnih institucij in da je velik tudi multiplikacijski učinek prispevka Unije, vendar pa so razlike med instrumenti, katerih število je zlasti v zadnjih letih naraslo (skupno jih je sedaj trinajst), prevelike; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je v finančne instrumente za zunanjo politiko vključeno veliko število mednarodnih finančnih institucij in da je velik tudi multiplikacijski učinek prispevka Unije, vendar pa so razlike med instrumenti, katerih število je zlasti v zadnjih letih naraslo (skupno jih je sedaj trinajst), prevelike;

| 14. | ugotavlja, da se ti finančni instrumenti izvajajo na osnovi še bolj zapletenih sporazumov, kot so tisti na področju notranje politike, saj vključujejo različne postopke upravljanja in različne akterje (Evropska banka za obnovo in razvoj, mednarodne organizacije); |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se ti finančni instrumenti izvajajo na osnovi še bolj zapletenih sporazumov, kot so tisti na področju notranje politike, saj vključujejo različne postopke upravljanja in različne akterje (Evropska banka za obnovo in razvoj, mednarodne organizacije);

| 15. | ugotavlja, da v teh pogojih finančna pomoč iz proračuna Unije včasih za gospodarske subjekte in državljane ni dovolj vidna; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da v teh pogojih finančna pomoč iz proračuna Unije včasih za gospodarske subjekte in državljane ni dovolj vidna;

| 16. | ugotavlja, da na področju zunanje politike velika večina finančnih instrumentov omogoča ponovno vlaganje donosa naložb, medtem ko je na področju notranje politike stanje obratno; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da na področju zunanje politike velika večina finančnih instrumentov omogoča ponovno vlaganje donosa naložb, medtem ko je na področju notranje politike stanje obratno;

| 17. | ugotavlja, da so se finančni instrumenti glede na potrebe doslej razvijali v skladu z različnimi strateškimi cilji in sredstvi ter ne vedno usklajeno, kar je povzročilo težave prekrivanja; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so se finančni instrumenti glede na potrebe doslej razvijali v skladu z različnimi strateškimi cilji in sredstvi ter ne vedno usklajeno, kar je povzročilo težave prekrivanja;

| 18. | ugotavlja, da je za izvajanje finančnih instrumentov sicer potreben določen čas, in zahteva uporabo izpopolnjenega strokovnega znanja na področju naložb, skrbno pripravo projektov in poglobljeno poznavanje tržnih mehanizmov, vendar pa potencialno taki instrumenti lahko izboljšajo upravljanje in uspešnost projektov, podprtih s kombinacijo posebnih spretnosti in znanj zadevnih akterjev; ugotavlja, da finančni instrumenti ponujajo spodbudo za združevanje finančnih in človeških virov za uresničevanje skupnih in strateških evropskih ciljev; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je za izvajanje finančnih instrumentov sicer potreben določen čas, in zahteva uporabo izpopolnjenega strokovnega znanja na področju naložb, skrbno pripravo projektov in poglobljeno poznavanje tržnih mehanizmov, vendar pa potencialno taki instrumenti lahko izboljšajo upravljanje in uspešnost projektov, podprtih s kombinacijo posebnih spretnosti in znanj zadevnih akterjev; ugotavlja, da finančni instrumenti ponujajo spodbudo za združevanje finančnih in človeških virov za uresničevanje skupnih in strateških evropskih ciljev;

Predlogi Komisije za obdobje prihodnjega večletnega finančnega okvira (2014–2020)

| 19. | ugotavlja, da Komisija za obdobje 2014–2020 za področje notranje politike predlaga omejeno število finančnih instrumentov s širšim področjem uporabe; pozdravlja to spremembo, ki bi s portfeljskim pristopom lahko izboljšala prepoznavnost teh instrumentov za akterje, dosegla kritično maso ter izboljšala način porazdelitve in diverzifikacije tveganja, povezanega s temi instrumenti; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da Komisija za obdobje 2014–2020 za področje notranje politike predlaga omejeno število finančnih instrumentov s širšim področjem uporabe; pozdravlja to spremembo, ki bi s portfeljskim pristopom lahko izboljšala prepoznavnost teh instrumentov za akterje, dosegla kritično maso ter izboljšala način porazdelitve in diverzifikacije tveganja, povezanega s temi instrumenti;

| 20. | pozdravlja namero Komisije, da ustvari platformi za lastniške in dolžniške instrumente; ugotavlja, da bo namen teh platform poenostaviti in standardizirati finančne instrumente, ki se izvajajo v okviru proračuna Unije, in na splošno izboljšati njihovo usklajenost; poudarja, da bi bilo za delovanje platform in njihovo uspešnost pri izvajanju treba pravočasno in vsekakor pred začetkom naslednjega programskega obdobja 2014-2020 predstaviti okvir za uporabo in druge tehnične podrobnosti; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja namero Komisije, da ustvari platformi za lastniške in dolžniške instrumente; ugotavlja, da bo namen teh platform poenostaviti in standardizirati finančne instrumente, ki se izvajajo v okviru proračuna Unije, in na splošno izboljšati njihovo usklajenost; poudarja, da bi bilo za delovanje platform in njihovo uspešnost pri izvajanju treba pravočasno in vsekakor pred začetkom naslednjega programskega obdobja 2014-2020 predstaviti okvir za uporabo in druge tehnične podrobnosti;

| 21. | v zvezi s tem želi opozoriti na bližnjo ustanovitev platforme Unije za zunanje sodelovanje in razvoj, da se izboljšata kakovost in učinkovitost mehanizmov kombiniranja nepovratnih sredstev in posojil ("blending"), ki se uporabljajo v okviru teh politik ob strogem upoštevanju regionalnih okvirov, ki urejajo odnose Unije z različnimi partnerskimi državami; ugotavlja, da bi bila naloga te platforme pomagati tako pri oceni obstoječih instrumentov zunanje politike kot pri snovanju novih za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

21.

v zvezi s tem želi opozoriti na bližnjo ustanovitev platforme Unije za zunanje sodelovanje in razvoj, da se izboljšata kakovost in učinkovitost mehanizmov kombiniranja nepovratnih sredstev in posojil ("blending"), ki se uporabljajo v okviru teh politik ob strogem upoštevanju regionalnih okvirov, ki urejajo odnose Unije z različnimi partnerskimi državami; ugotavlja, da bi bila naloga te platforme pomagati tako pri oceni obstoječih instrumentov zunanje politike kot pri snovanju novih za obdobje 2014–2020;

| 22. | pozdravlja razširitev uporabe finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike v naslednjem programskem obdobju na vse tematske cilje in vse sklade skupnega strateškega okvira (SSO) oziroma na tiste projekte, skupine projektov ali dele projektnih programov, ki bodo ustvarjali prihodke in dobiček ter so torej primerni za finančne instrumente; kljub temu poudarja, da je nujen boljši pregled nad uporabljenimi finančnimi instrumenti za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljive usklajenosti in prekrivanja različnih shem; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja razširitev uporabe finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike v naslednjem programskem obdobju na vse tematske cilje in vse sklade skupnega strateškega okvira (SSO) oziroma na tiste projekte, skupine projektov ali dele projektnih programov, ki bodo ustvarjali prihodke in dobiček ter so torej primerni za finančne instrumente; kljub temu poudarja, da je nujen boljši pregled nad uporabljenimi finančnimi instrumenti za zmanjšanje tveganja glede pomanjkljive usklajenosti in prekrivanja različnih shem;

| 23. | ugotavlja, da bodo nacionalnim organom upravljanja dani na razpolago enotni modeli instrumentov (standardni instrumenti); meni, da so za njihov uspeh potrebne pravočasna uvedba tehničnih podrobnosti in okrepljene prehodne izmenjave informacij med Komisijo in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bodo nacionalnim organom upravljanja dani na razpolago enotni modeli instrumentov (standardni instrumenti); meni, da so za njihov uspeh potrebne pravočasna uvedba tehničnih podrobnosti in okrepljene prehodne izmenjave informacij med Komisijo in lokalnimi organi;

| 24. | pozdravlja dejstvo, da je Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 [nova finančna uredba] odslej referenčni zakonodajni okvir za opredelitev, načrtovanje in uporabo finančnih instrumentov, s čimer se zagotavlja njihova skladnost s cilji in interesi Unije; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja dejstvo, da je Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 [nova finančna uredba] odslej referenčni zakonodajni okvir za opredelitev, načrtovanje in uporabo finančnih instrumentov, s čimer se zagotavlja njihova skladnost s cilji in interesi Unije;

| 25. | meni, da bi oblikovanje zgoraj omenjenih platform lahko spremljalo stalno centralno usklajevanje finančnih instrumentov znotraj Komisije; ugotavlja, da je bila ustanovljena medresorska skupina strokovnjakov za finančne instrumente, katere naloga bi morala biti okrepitev institucionalne zmogljivosti Komisije pri spremljanju finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi oblikovanje zgoraj omenjenih platform lahko spremljalo stalno centralno usklajevanje finančnih instrumentov znotraj Komisije; ugotavlja, da je bila ustanovljena medresorska skupina strokovnjakov za finančne instrumente, katere naloga bi morala biti okrepitev institucionalne zmogljivosti Komisije pri spremljanju finančnih instrumentov;

| 26. | meni, da bo uvedba inovativnih finančnih instrumentov pod okriljem Unije prispevala k temu, da bodo pri projektih z evropsko dodano vrednostjo finance služile realnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

26.

meni, da bo uvedba inovativnih finančnih instrumentov pod okriljem Unije prispevala k temu, da bodo pri projektih z evropsko dodano vrednostjo finance služile realnemu gospodarstvu;

Oblikovanje novih finančnih instrumentov

| 27. | poudarja, da se javne naložbe v Uniji od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja nenehno zmanjšujejo in da se je ta trend od začetka finančne krize leta 2008 še okrepil; poleg tega ugotavlja, da se nosilci projektov soočajo s strožjimi kreditnimi pogoji in težjim dostopom do kapitalskih trgov; je zato prepričan, da bi nadaljnji razvoj finančnih instrumentov na nacionalni ravni in na ravni Unije lahko postal prispevajoči dejavnik, če naj si Unija zagotovi usklajeno vrnitev k pametni, trajnostni in vključujoči rasti; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se javne naložbe v Uniji od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja nenehno zmanjšujejo in da se je ta trend od začetka finančne krize leta 2008 še okrepil; poleg tega ugotavlja, da se nosilci projektov soočajo s strožjimi kreditnimi pogoji in težjim dostopom do kapitalskih trgov; je zato prepričan, da bi nadaljnji razvoj finančnih instrumentov na nacionalni ravni in na ravni Unije lahko postal prispevajoči dejavnik, če naj si Unija zagotovi usklajeno vrnitev k pametni, trajnostni in vključujoči rasti;

| 28. | poudarja, da bi bilo po oceni Komisije za uresničitev strategije Evropa 2020 in njenih 7 vodilnih pobud do leta 2020 potrebnih 1 600 milijard EUR skupnih naložb na celotnem evropskem ozemlju; ugotavlja, da te naložbe zajemajo različne cilje, ki segajo od uresničevanja velikih infrastrukturnih projektov do podpore manjšim projektom, ki pa imajo velik potencial za rast na lokalni in regionalni ravni, med katerimi so tudi ukrepi za spodbujanje socialne kohezije; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi bilo po oceni Komisije za uresničitev strategije Evropa 2020 in njenih 7 vodilnih pobud do leta 2020 potrebnih 1 600 milijard EUR skupnih naložb na celotnem evropskem ozemlju; ugotavlja, da te naložbe zajemajo različne cilje, ki segajo od uresničevanja velikih infrastrukturnih projektov do podpore manjšim projektom, ki pa imajo velik potencial za rast na lokalni in regionalni ravni, med katerimi so tudi ukrepi za spodbujanje socialne kohezije;

| 29. | znova poudarja, da so finančni instrumenti namenjeni lajšanju ali omogočanju projektov, ki naj bi bili temeljni za doseganje strateških ciljev Unije, in morajo zato bolje upoštevati časovni razpored programov ter se mu prilagajati; |
| --- | --- |

29.

znova poudarja, da so finančni instrumenti namenjeni lajšanju ali omogočanju projektov, ki naj bi bili temeljni za doseganje strateških ciljev Unije, in morajo zato bolje upoštevati časovni razpored programov ter se mu prilagajati;

| 30. | je trdno prepričan, da morajo finančni instrumenti obravnavati enega ali več posebnih ciljev politike Unije, zlasti tiste iz strategije Evropa 2020, delovati nediskriminacijsko, imeti točno določen končni datum, spoštovati načela dobrega finančnega poslovodenja in dopolnjevati tradicionalne instrumente, kot so nepovratna sredstva, in tako izboljšati kakovost porabe ter prispevati k usmerjevalnim načelom zagotavljanja optimalne uporabe finančnih virov; |
| --- | --- |

30.

je trdno prepričan, da morajo finančni instrumenti obravnavati enega ali več posebnih ciljev politike Unije, zlasti tiste iz strategije Evropa 2020, delovati nediskriminacijsko, imeti točno določen končni datum, spoštovati načela dobrega finančnega poslovodenja in dopolnjevati tradicionalne instrumente, kot so nepovratna sredstva, in tako izboljšati kakovost porabe ter prispevati k usmerjevalnim načelom zagotavljanja optimalne uporabe finančnih virov;

| 31. | meni, da lahko inovativni finančni instrumenti olajšajo izvajanje javno-zasebnih partnerstev, in sicer tako, da pritegnejo več zasebnega kapitala za javne infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

31.

meni, da lahko inovativni finančni instrumenti olajšajo izvajanje javno-zasebnih partnerstev, in sicer tako, da pritegnejo več zasebnega kapitala za javne infrastrukturne projekte;

| 32. | poudarja pomen predhodnega vrednotenja pri ugotavljanju nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer, potreb po naložbah, možnosti udeležbe zasebnega sektorja, možnosti za ekonomije obsega in vprašanj glede kritične mase in pomen preverjanja, da instrument ne povzroča izkrivljanja konkurence na notranjem trgu in ne krši pravil o državni pomoči; poziva Komisijo, naj predlaga objektivna, večtematska in ustrezna merila glede vloge in uporabe predhodnega vrednotenja; trdno verjame v načelo oblikovanja politik na podlagi dokazov in meni, da bo takšno vrednotenje prispevalo k učinkovitemu in uspešnemu delovanju finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen predhodnega vrednotenja pri ugotavljanju nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer, potreb po naložbah, možnosti udeležbe zasebnega sektorja, možnosti za ekonomije obsega in vprašanj glede kritične mase in pomen preverjanja, da instrument ne povzroča izkrivljanja konkurence na notranjem trgu in ne krši pravil o državni pomoči; poziva Komisijo, naj predlaga objektivna, večtematska in ustrezna merila glede vloge in uporabe predhodnega vrednotenja; trdno verjame v načelo oblikovanja politik na podlagi dokazov in meni, da bo takšno vrednotenje prispevalo k učinkovitemu in uspešnemu delovanju finančnih instrumentov;

| 33. | meni, da je treba v predhodna in naknadna vrednotenja v okviru pristopa, usmerjenega v rezultate, obvezno vključiti primerno število enostavnih kakovostnih in/ali količinskih kazalnikov za finančno učinkovitost instrumenta in za oceno prispevka instrumenta k doseganju ciljev Unije; meni, da mora biti ta zahteva združljiva z razumnim upravnim bremenom za upravljavce projektov; ob tej priložnosti poudarja, da lahko potrebna naknadna ocena inovativnega finančnega instrumenta prekine njegovo uporabo; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba v predhodna in naknadna vrednotenja v okviru pristopa, usmerjenega v rezultate, obvezno vključiti primerno število enostavnih kakovostnih in/ali količinskih kazalnikov za finančno učinkovitost instrumenta in za oceno prispevka instrumenta k doseganju ciljev Unije; meni, da mora biti ta zahteva združljiva z razumnim upravnim bremenom za upravljavce projektov; ob tej priložnosti poudarja, da lahko potrebna naknadna ocena inovativnega finančnega instrumenta prekine njegovo uporabo;

| 34. | vseeno ugotavlja, da večanje števila finančnih instrumentov prinaša številne izzive na področju zakonske ureditve, upravljanja in nadzora njihove učinkovitosti ter da je treba poiskati pravo ravnotežje med prizadevanji za preglednost in nadzor na eni strani ter zadostno ravnjo učinkovitosti in hitrosti izvajanja na drugi; meni, da bi se z zmanjšanjem števila finančnih instrumentov lahko zmanjšala neskladja in zagotovila zadostna kritična masa; |
| --- | --- |

34.

vseeno ugotavlja, da večanje števila finančnih instrumentov prinaša številne izzive na področju zakonske ureditve, upravljanja in nadzora njihove učinkovitosti ter da je treba poiskati pravo ravnotežje med prizadevanji za preglednost in nadzor na eni strani ter zadostno ravnjo učinkovitosti in hitrosti izvajanja na drugi; meni, da bi se z zmanjšanjem števila finančnih instrumentov lahko zmanjšala neskladja in zagotovila zadostna kritična masa;

| 35. | zato poudarja pomen karseda enostavnega, jasnega in preglednega pravnega okvira, ki ne povečuje upravnega bremena posrednikov in upravičencev ter je privlačen za javne in zasebne vlagatelje; |
| --- | --- |

35.

zato poudarja pomen karseda enostavnega, jasnega in preglednega pravnega okvira, ki ne povečuje upravnega bremena posrednikov in upravičencev ter je privlačen za javne in zasebne vlagatelje;

| 36. | zlasti meni, da bi bilo treba pravila o poročanju izboljšati, da bi bila jasna in, kolikor je mogoče, enotna, da se omogoči primerno ravnotežje med zanesljivostjo informacij in privlačnostjo finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj uvede ustrezne sisteme upravljanja in nadzora, ki bodo zagotovili izvrševanje obstoječih pravil o reviziji; |
| --- | --- |

36.

zlasti meni, da bi bilo treba pravila o poročanju izboljšati, da bi bila jasna in, kolikor je mogoče, enotna, da se omogoči primerno ravnotežje med zanesljivostjo informacij in privlačnostjo finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj uvede ustrezne sisteme upravljanja in nadzora, ki bodo zagotovili izvrševanje obstoječih pravil o reviziji;

| 37. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži enotno, ločeno zbirno letno poročilo o finančnih instrumentih, ki zajema namene njihove uporabe in njihovo učinkovitost po vrstah sredstev, tematskih ciljih in državah članicah; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predloži enotno, ločeno zbirno letno poročilo o finančnih instrumentih, ki zajema namene njihove uporabe in njihovo učinkovitost po vrstah sredstev, tematskih ciljih in državah članicah;

| 38. | glede neločljive premajhne prepoznavnosti teh finančnih instrumentov poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili ustrezno obveščanje o tovrstnem financiranju iz evropskega proračuna, ki ni namenjeno samo potencialnim vlagateljem, ampak tudi evropskim državljanom; poudarja pomen obsežne informacijske kampanje na ravni EU o novih finančnih instrumentih, da bi tako zagotovili dostop vsem vlagateljem, ne glede na velikost ustanove, ki jo zastopajo; |
| --- | --- |

38.

glede neločljive premajhne prepoznavnosti teh finančnih instrumentov poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili ustrezno obveščanje o tovrstnem financiranju iz evropskega proračuna, ki ni namenjeno samo potencialnim vlagateljem, ampak tudi evropskim državljanom; poudarja pomen obsežne informacijske kampanje na ravni EU o novih finančnih instrumentih, da bi tako zagotovili dostop vsem vlagateljem, ne glede na velikost ustanove, ki jo zastopajo;

| 39. | poudarja, da se učinek vzvoda in multiplikacijski učinek znatno razlikujeta od enega področja posredovanja do drugega; meni, da evropski zakonodajalec na tem področju ne sme vnaprej določiti preveč enotnih ciljev, saj sta ta učinka po naravi močno odvisna od gospodarskih razmer in značilnosti zadevnih sektorjev posredovanja; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da se učinek vzvoda in multiplikacijski učinek znatno razlikujeta od enega področja posredovanja do drugega; meni, da evropski zakonodajalec na tem področju ne sme vnaprej določiti preveč enotnih ciljev, saj sta ta učinka po naravi močno odvisna od gospodarskih razmer in značilnosti zadevnih sektorjev posredovanja;

| 40. | poudarja, da je področje izvajanja finančnih instrumentov še vedno nedoločeno in nagnjeno k hitrim spremembam; zato meni, da mora biti sposobnost vzpostavljanja ali prožnosti in prilagajanja lokalnim razmeram čim večja; v ta namen predlaga, naj ima proračunski organ možnost, da letni znesek, ki se dodeli posameznemu instrumentu, prilagodi, če se izkaže, da to izboljša doseganje ciljev, zaradi katerih je bil ustvarjen; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je področje izvajanja finančnih instrumentov še vedno nedoločeno in nagnjeno k hitrim spremembam; zato meni, da mora biti sposobnost vzpostavljanja ali prožnosti in prilagajanja lokalnim razmeram čim večja; v ta namen predlaga, naj ima proračunski organ možnost, da letni znesek, ki se dodeli posameznemu instrumentu, prilagodi, če se izkaže, da to izboljša doseganje ciljev, zaradi katerih je bil ustvarjen;

| 41. | poudarja, da mora biti ponovno vlaganje obresti in drugih prihodkov, ki jih je ustvaril dani instrument, v ta isti instrument ("reflows") načelo vsakega finančnega instrumenta, vsako izjemo pa je treba ustrezno utemeljiti; pozdravlja napredek, dosežen na področju nove finančne uredbe, ki bo začela veljati naslednje leto; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da mora biti ponovno vlaganje obresti in drugih prihodkov, ki jih je ustvaril dani instrument, v ta isti instrument ("reflows") načelo vsakega finančnega instrumenta, vsako izjemo pa je treba ustrezno utemeljiti; pozdravlja napredek, dosežen na področju nove finančne uredbe, ki bo začela veljati naslednje leto;

| 42. | meni, da je treba razviti sposobnosti in tehnične zmogljivosti v zvezi z uporabo in upravljanjem finančnih instrumentov na ravni organov upravljanja, finančnih posrednikov in bank ter lokalnih organov; priporoča, da se, preden Komisija sprejme izvedbeni akt o določitvi standardiziranih instrumentov, ki se dajo na razpolago državam članicam, izvede okrepljena izmenjava strokovnega znanja med vsemi akterji, zlasti tistimi, ki se spoznajo na zadevni nacionalni trg; meni, da je ta pravočasna izmenjava nujno potrebna za premagovanje kulturnih ovir, zagotavljanje prevzemanja odgovornosti za finančne instrumente in ustvarjanje vseh možnosti za njihov uspeh; |
| --- | --- |

42.

meni, da je treba razviti sposobnosti in tehnične zmogljivosti v zvezi z uporabo in upravljanjem finančnih instrumentov na ravni organov upravljanja, finančnih posrednikov in bank ter lokalnih organov; priporoča, da se, preden Komisija sprejme izvedbeni akt o določitvi standardiziranih instrumentov, ki se dajo na razpolago državam članicam, izvede okrepljena izmenjava strokovnega znanja med vsemi akterji, zlasti tistimi, ki se spoznajo na zadevni nacionalni trg; meni, da je ta pravočasna izmenjava nujno potrebna za premagovanje kulturnih ovir, zagotavljanje prevzemanja odgovornosti za finančne instrumente in ustvarjanje vseh možnosti za njihov uspeh;

| 43. | meni, da je treba priznati vlogo različnih nacionalnih in regionalnih bančnih institucij, ki imajo potrebne izkušnje in znanje glede lokalnih in regionalnih posebnosti, pri razvoju in izvajanju finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba priznati vlogo različnih nacionalnih in regionalnih bančnih institucij, ki imajo potrebne izkušnje in znanje glede lokalnih in regionalnih posebnosti, pri razvoju in izvajanju finančnih instrumentov;

| 44. | meni, da inovativna narava finančnih instrumentov zahteva vzpostavitev okvira za usklajevanje javnih finančnih institucij, ki bodo pooblaščene za izvrševanje proračuna za finančne instrumente, v njem pa bodo sodelovali predstavniki Komisije, Sveta in Parlamenta; |
| --- | --- |

44.

meni, da inovativna narava finančnih instrumentov zahteva vzpostavitev okvira za usklajevanje javnih finančnih institucij, ki bodo pooblaščene za izvrševanje proračuna za finančne instrumente, v njem pa bodo sodelovali predstavniki Komisije, Sveta in Parlamenta;

| 45. | pozdravlja hitro sklenitev sporazuma med Parlamentom in Svetom o izvajanju pilotne faze (2012–2013) za projektne obveznice na področju prometa, energetike in informacijskih tehnologij (3); izraža svojo pripravljenost, da na podlagi celotne neodvisne ocene te pilotne faze presodi o prihodnjih korakih za izboljšanje učinkovitosti porabe Unije in povečanje obsega naložb za prednostne projekte; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja hitro sklenitev sporazuma med Parlamentom in Svetom o izvajanju pilotne faze (2012–2013) za projektne obveznice na področju prometa, energetike in informacijskih tehnologij (3); izraža svojo pripravljenost, da na podlagi celotne neodvisne ocene te pilotne faze presodi o prihodnjih korakih za izboljšanje učinkovitosti porabe Unije in povečanje obsega naložb za prednostne projekte;

| 46. | zato zahteva, naj se začne nujno izvajati pobuda o projektnih obveznicah in podrobno oceni možnost nove, ločene pobude za izdajo evropskih obveznic za infrastrukturo, z neposredno udeležbo kapitala EU pri infrastrukturnih projektov v skupnem interesu z veliko evropsko dodano vrednostjo prek javne izdaje projektnih obveznic Unije; |
| --- | --- |

46.

zato zahteva, naj se začne nujno izvajati pobuda o projektnih obveznicah in podrobno oceni možnost nove, ločene pobude za izdajo evropskih obveznic za infrastrukturo, z neposredno udeležbo kapitala EU pri infrastrukturnih projektov v skupnem interesu z veliko evropsko dodano vrednostjo prek javne izdaje projektnih obveznic Unije;

| 47. | meni, da bi morala Evropska unija, sama ali skupaj z državami članicami, z neposredno udeležbo pri kapitalizaciji infrastrukturnih projektov (za katere je značilna dolgoročna donosnost naložb) poslati močan signal javnim in zasebnim vlagateljem ter finančnim trgom; meni, da bi udeležba EU kot vlagateljice morala zagotoviti skladnost z dolgoročnimi političnimi cilji Unije in bi pomenila zagotovilo za uresničitev projekta, imela pa bi tudi pomembne učinke katalizatorja in vzvoda; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi morala Evropska unija, sama ali skupaj z državami članicami, z neposredno udeležbo pri kapitalizaciji infrastrukturnih projektov (za katere je značilna dolgoročna donosnost naložb) poslati močan signal javnim in zasebnim vlagateljem ter finančnim trgom; meni, da bi udeležba EU kot vlagateljice morala zagotoviti skladnost z dolgoročnimi političnimi cilji Unije in bi pomenila zagotovilo za uresničitev projekta, imela pa bi tudi pomembne učinke katalizatorja in vzvoda;

| 48. | pozdravlja tudi sporazum, dosežen na seji Evropskega sveta 28. in 29. junija 2012, o povečanju kapitala EIB za 10 milijard EUR, kar bo skupini EIB omogočilo, da svojo posojilno zmogljivost znotraj Unije za prihodnja leta poveča za približno 60 milijard EUR ter tako odigra dobrodošlo proticiklično vlogo v okviru usklajenih prizadevanj za ponovno oživitev evropskega gospodarstva; opozarja, da je splošno znano, da imajo posojila EIB trikratni multiplikacijski učinek; zato odločno poudarja, da ta nova zaveza ne sme škoditi vzporedni okrepitvi in izboljšanju skupnih instrumentov EIB in proračuna Unije na področju delitve tveganja ali soudeležbe v kapitalu, ki omogočajo podpiranje projektov in ukrepov drugačne vrste od tistih, ki jih zajemajo posojila EIB, ter imajo lahko večji multiplikacijski učinek kot posojila EIB; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja tudi sporazum, dosežen na seji Evropskega sveta 28. in 29. junija 2012, o povečanju kapitala EIB za 10 milijard EUR, kar bo skupini EIB omogočilo, da svojo posojilno zmogljivost znotraj Unije za prihodnja leta poveča za približno 60 milijard EUR ter tako odigra dobrodošlo proticiklično vlogo v okviru usklajenih prizadevanj za ponovno oživitev evropskega gospodarstva; opozarja, da je splošno znano, da imajo posojila EIB trikratni multiplikacijski učinek; zato odločno poudarja, da ta nova zaveza ne sme škoditi vzporedni okrepitvi in izboljšanju skupnih instrumentov EIB in proračuna Unije na področju delitve tveganja ali soudeležbe v kapitalu, ki omogočajo podpiranje projektov in ukrepov drugačne vrste od tistih, ki jih zajemajo posojila EIB, ter imajo lahko večji multiplikacijski učinek kot posojila EIB;

| 49. | opozarja na dejstvo, da bodo finančni instrumenti, ne glede na njihove rezultate, svoj polni učinek lahko dosegli le, če je splošno pravno in regulativno okolje ugodno za njihov razvoj, na primer z vidika obravnave dolgoročnih naložb v okviru bonitetnih pravil, ki so trenutno predmet pregleda (Basel III, Solventnost II); |
| --- | --- |

49.

opozarja na dejstvo, da bodo finančni instrumenti, ne glede na njihove rezultate, svoj polni učinek lahko dosegli le, če je splošno pravno in regulativno okolje ugodno za njihov razvoj, na primer z vidika obravnave dolgoročnih naložb v okviru bonitetnih pravil, ki so trenutno predmet pregleda (Basel III, Solventnost II);

| 50. | je prepričan, da bo večja uporaba finančnih instrumentov več kot pozitivno vplivala na evropsko gospodarstvo, vendar hkrati izraža bojazen, da bo ta vpliv v praksi omejen na projekte s kratkoročnimi in srednjeročnimi rezultati; se boji, da naložb v projekte, ki so prav tako potrebni za doseganje strateških ciljev EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast, morda ne bo mogoče izvesti, ker jih bodo vlagatelji šteli za preveč tvegane in zaradi pomanjkanja javnih sredstev; zato poziva Komisijo, naj čim prej poda predloge za olajšanje mobilizacije prihrankov, ki se sedaj premalo uporabljajo, v korist srednjeročnih in dolgoročnih projektov, ki ustvarjajo trajnostno rast v Uniji; |
| --- | --- |

50.

je prepričan, da bo večja uporaba finančnih instrumentov več kot pozitivno vplivala na evropsko gospodarstvo, vendar hkrati izraža bojazen, da bo ta vpliv v praksi omejen na projekte s kratkoročnimi in srednjeročnimi rezultati; se boji, da naložb v projekte, ki so prav tako potrebni za doseganje strateških ciljev EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast, morda ne bo mogoče izvesti, ker jih bodo vlagatelji šteli za preveč tvegane in zaradi pomanjkanja javnih sredstev; zato poziva Komisijo, naj čim prej poda predloge za olajšanje mobilizacije prihrankov, ki se sedaj premalo uporabljajo, v korist srednjeročnih in dolgoročnih projektov, ki ustvarjajo trajnostno rast v Uniji;

| 51. | meni, da bi ob zadostni kritični masi nekega finančnega instrumenta ta lahko bil zelo privlačen za zasebni kapitalski trg, saj bi se zahvaljujoč širokemu portfelju projektov zmanjšalo tveganje, hkrati pa bi bila z možnostjo izmenjave na trgih zagotovljena likvidnost; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi ob zadostni kritični masi nekega finančnega instrumenta ta lahko bil zelo privlačen za zasebni kapitalski trg, saj bi se zahvaljujoč širokemu portfelju projektov zmanjšalo tveganje, hkrati pa bi bila z možnostjo izmenjave na trgih zagotovljena likvidnost;

| 52. | poudarja, da je treba zagotoviti, da morebitni pojav "mešanega finančnega gospodarstva" ne bo imel za posledico inovativnih finančnih instrumentov, ki bodo postali kompleksni izvedeni produkti, ki so listninjeni ali odvrnjeni od prvotnega cilja; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba zagotoviti, da morebitni pojav "mešanega finančnega gospodarstva" ne bo imel za posledico inovativnih finančnih instrumentov, ki bodo postali kompleksni izvedeni produkti, ki so listninjeni ali odvrnjeni od prvotnega cilja;

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0331.

(3)  Sprejeta besedila z dne 5.7.2012, P7_TA(2012)0296.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/59

---

Petek, 26. oktober 2012Letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011

P7_TA(2012)0405

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011 (2012/2049(INI))

2014/C 72 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011,

| — | ob upoštevanju tretjega odstavka člena 24, člena 228 in člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega odstavka člena 24, člena 228 in člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 41 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2008 (1) o sprejetju Sklepa Evropskega parlamenta, ki spreminja Sklep 94/262/ESPJ (ES, Euratom) Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2008 (1) o sprejetju Sklepa Evropskega parlamenta, ki spreminja Sklep 94/262/ESPJ (ES, Euratom) Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (2),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju izvedbenih določb statuta evropskega varuha človekovih pravic z dne 1. januarja 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenih določb statuta evropskega varuha človekovih pravic z dne 1. januarja 2009 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 205(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega in tretjega stavka člena 205(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0297/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0297/2012),

| A. | ker je bilo letno poročilo o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011 dne 22. maja 2012 uradno predloženo predsedniku Evropskega parlamenta in ker je varuh človekovih pravic Nikiforos Diamandouros dne 19. junija 2012 v Bruslju predstavil svoje poročilo Odboru za peticije; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo letno poročilo o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2011 dne 22. maja 2012 uradno predloženo predsedniku Evropskega parlamenta in ker je varuh človekovih pravic Nikiforos Diamandouros dne 19. junija 2012 v Bruslju predstavil svoje poročilo Odboru za peticije;

| B. | ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije "pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228"; |
| --- | --- |

B.

ker člen 24 PDEU določa, da se ima vsak državljan Unije "pravico pritožiti pri varuhu človekovih pravic, imenovanem v skladu s členom 228";

| C. | ker člen 228 PDEU pooblašča evropskega varuha človekovih pravic, da sprejema pritožbe glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije; |
| --- | --- |

C.

ker člen 228 PDEU pooblašča evropskega varuha človekovih pravic, da sprejema pritožbe glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije;

| D. | ker v skladu s členom 298 PDEU institucije, organe, urade in agencije Unije "pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava", in ker je mogoče po istem členu v ta namen vključiti z uredbami v sekundarno pravo EU konkretne predpise, ki se nanašajo na celotno upravo Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 298 PDEU institucije, organe, urade in agencije Unije "pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava", in ker je mogoče po istem členu v ta namen vključiti z uredbami v sekundarno pravo EU konkretne predpise, ki se nanašajo na celotno upravo Evropske unije;

| E. | ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo "pravico, da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku"; |
| --- | --- |

E.

ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo "pravico, da institucije in organi Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku";

| F. | ker se nepravilnost ne pojavi samo takrat, ko javno telo ne deluje v skladu s zanj zavezujočimi pravili ali načeli, in ker načela dobrega upravljanja zahtevajo, da so evropske institucije storilnostno naravnane in da zagotovijo, da so posamezniki primerno obravnavani, in da lahko v celoti uživajo svoje pravice; |
| --- | --- |

F.

ker se nepravilnost ne pojavi samo takrat, ko javno telo ne deluje v skladu s zanj zavezujočimi pravili ali načeli, in ker načela dobrega upravljanja zahtevajo, da so evropske institucije storilnostno naravnane in da zagotovijo, da so posamezniki primerno obravnavani, in da lahko v celoti uživajo svoje pravice;

| G. | ker se po tej opredelitvi nepravilnost ne nanaša samo na primere, ko je kršeno pravilo ali načelo pravno zavezujoče; ker načela dobrega upravljanja presegajo pravo, saj od institucij EU poleg spoštovanja pravnih zavez zahtevajo tudi, da so storilnostno naravnane in da zagotovijo, da so posamezniki primerno obravnavani, in da lahko v celoti uživajo svoje pravice; |
| --- | --- |

G.

ker se po tej opredelitvi nepravilnost ne nanaša samo na primere, ko je kršeno pravilo ali načelo pravno zavezujoče; ker načela dobrega upravljanja presegajo pravo, saj od institucij EU poleg spoštovanja pravnih zavez zahtevajo tudi, da so storilnostno naravnane in da zagotovijo, da so posamezniki primerno obravnavani, in da lahko v celoti uživajo svoje pravice;

| H. | ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 prejel 2 510 pritožb (2 667 v letu 2010), sprožil 396 preiskav (335 v letu 2010) in zaključil 318 preiskav (326 v letu 2010); ker je bilo od 2 544 pritožb, ki jih je varuh človekovih pravic obravnaval v letu 2011, 698 (27 %) v njegovi pristojnosti (744 v letu 2010); |
| --- | --- |

H.

ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 prejel 2 510 pritožb (2 667 v letu 2010), sprožil 396 preiskav (335 v letu 2010) in zaključil 318 preiskav (326 v letu 2010); ker je bilo od 2 544 pritožb, ki jih je varuh človekovih pravic obravnaval v letu 2011, 698 (27 %) v njegovi pristojnosti (744 v letu 2010);

| I. | ker je bilo 1 321 prejetih pritožb v pristojnosti enega od članov evropske mreže varuhov človekovih pravic; ker ta mreža vključuje nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic; ker je odbor Parlamenta za peticije polnopraven član evropske mreže varuhov človekovih pravic; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo 1 321 prejetih pritožb v pristojnosti enega od članov evropske mreže varuhov človekovih pravic; ker ta mreža vključuje nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic; ker je odbor Parlamenta za peticije polnopraven član evropske mreže varuhov človekovih pravic;

| J. | ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 posredoval 59 pritožb Odboru za peticije; ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 posredoval 147 pritožb Komisiji, 591 pritožb pa drugim institucijam in organom, vključno z mrežo SOLVIT in službo Tvoja Evropa - nasveti, pa tudi specializiranim varuhom človekovih pravic ali drugim organom za pritožbe v državah članicah; |
| --- | --- |

J.

ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 posredoval 59 pritožb Odboru za peticije; ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 posredoval 147 pritožb Komisiji, 591 pritožb pa drugim institucijam in organom, vključno z mrežo SOLVIT in službo Tvoja Evropa - nasveti, pa tudi specializiranim varuhom človekovih pravic ali drugim organom za pritožbe v državah članicah;

| K. | ker je bilo skoraj 61 % pritožb, prejetih v letu 2011, vloženih prek spleta; ker je bila več kot polovica (53 %) teh pritožb prejetih prek elektronskega obrazca za pritožbe, ki se nahaja na spletnem mestu varuha za človekove pravice; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo skoraj 61 % pritožb, prejetih v letu 2011, vloženih prek spleta; ker je bila več kot polovica (53 %) teh pritožb prejetih prek elektronskega obrazca za pritožbe, ki se nahaja na spletnem mestu varuha za človekove pravice;

| L. | ker znatno zmanjšanje števila zahtev za informacije v zadnjih nekaj letih kaže na uspeh interaktivnega vodiča varuha človekovih pravic, ki je na voljo na njegovem spletnem mestu od januarja 2009; |
| --- | --- |

L.

ker znatno zmanjšanje števila zahtev za informacije v zadnjih nekaj letih kaže na uspeh interaktivnega vodiča varuha človekovih pravic, ki je na voljo na njegovem spletnem mestu od januarja 2009;

| M. | ker se je število pritožb, ki niso v pristojnosti varuha človekovih pravic, v letu 2011 zmanjšalo na 1 846, kar je najnižje zabeleženo število od leta 2003; |
| --- | --- |

M.

ker se je število pritožb, ki niso v pristojnosti varuha človekovih pravic, v letu 2011 zmanjšalo na 1 846, kar je najnižje zabeleženo število od leta 2003;

| N. | ker so, kot ponavadi, največje število pritožb vložili pritožniki iz Nemčije in Španije; ker se je v letu 2011 Španija povzpela na prvo mesto po številu pritožb, sledile so ji Nemčija, Poljska in Belgija; ker je glede na število prebivalcev največ pritožb prišlo iz Luksemburga, Cipra, Belgije, Malte in Slovenije; |
| --- | --- |

N.

ker so, kot ponavadi, največje število pritožb vložili pritožniki iz Nemčije in Španije; ker se je v letu 2011 Španija povzpela na prvo mesto po številu pritožb, sledile so ji Nemčija, Poljska in Belgija; ker je glede na število prebivalcev največ pritožb prišlo iz Luksemburga, Cipra, Belgije, Malte in Slovenije;

| O. | ker je varuh človekovih pravic sprožil 396 preiskav, od katerih jih je 382 temeljilo na pritožbah, 14 pa jih je sprožil na lastno pobudo; ker je bilo število preiskav, sproženih v letu 2011, najvišje do sedaj; |
| --- | --- |

O.

ker je varuh človekovih pravic sprožil 396 preiskav, od katerih jih je 382 temeljilo na pritožbah, 14 pa jih je sprožil na lastno pobudo; ker je bilo število preiskav, sproženih v letu 2011, najvišje do sedaj;

| P. | ker se je večina preiskav nanašala na Komisijo (231), sledil je urad EPSO (42); ker je število preiskav o Parlamentu, ki jih je sprožil varuh človekovih pravic, v primerjavi z letom 2010 upadlo za več kot polovico; ker je število preiskav o Svetu naraslo za eno tretjino, |
| --- | --- |

P.

ker se je večina preiskav nanašala na Komisijo (231), sledil je urad EPSO (42); ker je število preiskav o Parlamentu, ki jih je sprožil varuh človekovih pravic, v primerjavi z letom 2010 upadlo za več kot polovico; ker je število preiskav o Svetu naraslo za eno tretjino,

| Q. | ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 zaključil 318 raziskav; ker je bila večina teh raziskav (68 %) zaključena v enem letu, ena tretjina raziskav pa v treh mesecih; ker so raziskave v povprečju trajale deset mesecev; |
| --- | --- |

Q.

ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 zaključil 318 raziskav; ker je bila večina teh raziskav (68 %) zaključena v enem letu, ena tretjina raziskav pa v treh mesecih; ker so raziskave v povprečju trajale deset mesecev;

| R. | ker varuh človekovih pravic v 64 primerih ni ugotovil nepravilnosti; ker ugotovitev, da do nepravilnosti ni prišlo, ne pomeni negativnega izida, saj pritožnik prejme celovito razlago od zadevne institucije, izid preiskave pa služi kot dokaz, da je institucija delovala v skladu z načeli dobrega upravljanja, |
| --- | --- |

R.

ker varuh človekovih pravic v 64 primerih ni ugotovil nepravilnosti; ker ugotovitev, da do nepravilnosti ni prišlo, ne pomeni negativnega izida, saj pritožnik prejme celovito razlago od zadevne institucije, izid preiskave pa služi kot dokaz, da je institucija delovala v skladu z načeli dobrega upravljanja,

| S. | ker je bil v 84 zaključenih raziskavah z zadevno institucijo dosežen pozitiven izid, bodisi s sporazumno rešitvijo ali pa z rešitvijo spora; ker si varuh človekovih pravic vedno prizadeva za sporazumno rešitev; ker je sodelovanje institucij EU bistvenega pomena za sporazumno rešitev; |
| --- | --- |

S.

ker je bil v 84 zaključenih raziskavah z zadevno institucijo dosežen pozitiven izid, bodisi s sporazumno rešitvijo ali pa z rešitvijo spora; ker si varuh človekovih pravic vedno prizadeva za sporazumno rešitev; ker je sodelovanje institucij EU bistvenega pomena za sporazumno rešitev;

| T. | ker je varuh človekovih pravic v 47 primerih ugotovil nepravilnosti, od katerih je v 13 primerih zadevna institucija v celoti ali deloma sprejela osnutek priporočila; |
| --- | --- |

T.

ker je varuh človekovih pravic v 47 primerih ugotovil nepravilnosti, od katerih je v 13 primerih zadevna institucija v celoti ali deloma sprejela osnutek priporočila;

| U. | ker je bilo 35 primerov zaključenih s kritično pripombo, 39 primerov pa z nadaljnjimi pripombami, ki naj bi zadevnim institucijam pomagale izboljšati kakovost njihovega upravljanja; |
| --- | --- |

U.

ker je bilo 35 primerov zaključenih s kritično pripombo, 39 primerov pa z nadaljnjimi pripombami, ki naj bi zadevnim institucijam pomagale izboljšati kakovost njihovega upravljanja;

| V. | ker varuh človekovih pravic vsako leto objavi svoje ugotovitve v povezavi z ukrepi institucij glede kritičnih in nadaljnjih pripomb; |
| --- | --- |

V.

ker varuh človekovih pravic vsako leto objavi svoje ugotovitve v povezavi z ukrepi institucij glede kritičnih in nadaljnjih pripomb;

| W. | ker je splošna stopnja zadovoljivih ukrepov glede kritičnih in nadaljnjih pripomb v letu 2010 znašala 78 %; ker so bili ukrepi glede nadaljnjih pripomb zadovoljivi v 95 % primerov, ukrepi glede kritičnih pripomb pa le v 68 % primerov; |
| --- | --- |

W.

ker je splošna stopnja zadovoljivih ukrepov glede kritičnih in nadaljnjih pripomb v letu 2010 znašala 78 %; ker so bili ukrepi glede nadaljnjih pripomb zadovoljivi v 95 % primerov, ukrepi glede kritičnih pripomb pa le v 68 % primerov;

| X. | ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 izdal 25 osnutkov priporočil in zaključil 13 primerov, pri katerih je zadevna institucija v celoti ali deloma sprejela osnutek priporočila; |
| --- | --- |

X.

ker je varuh človekovih pravic v letu 2011 izdal 25 osnutkov priporočil in zaključil 13 primerov, pri katerih je zadevna institucija v celoti ali deloma sprejela osnutek priporočila;

| Y. | ker v letu 2011 varuh Parlamentu ni poslal nobenega posebnega poročila; |
| --- | --- |

Y.

ker v letu 2011 varuh Parlamentu ni poslal nobenega posebnega poročila;

| Z. | ker je proračun varuha človekovih pravic neodvisen del proračuna Evropske unije in je razdeljen v tri proračunske naslove; naslov 1 glede plač, nadomestil in drugih izdatkov za osebje; naslov 2 glede nepremičnin, pohištva, opreme in raznih stroškov poslovanja; naslov 3 glede stroškov za splošne naloge, ki jih izvaja institucija; |
| --- | --- |

Z.

ker je proračun varuha človekovih pravic neodvisen del proračuna Evropske unije in je razdeljen v tri proračunske naslove; naslov 1 glede plač, nadomestil in drugih izdatkov za osebje; naslov 2 glede nepremičnin, pohištva, opreme in raznih stroškov poslovanja; naslov 3 glede stroškov za splošne naloge, ki jih izvaja institucija;

| 1. | odobri letno poročilo za leto 2011, ki ga je predložil Evropski varuh človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

odobri letno poročilo za leto 2011, ki ga je predložil Evropski varuh človekovih pravic;

| 2. | ugotavlja, da je varuh človekov pravic v letu 2011 pomagal več kot 22 000 državljanom, od teh jih je 2 510 vložilo pritožbe, 1 284 jih je prosilo za informacije, 18 274 državljanov pa je prejelo nasvete iz interaktivnega vodiča na spletnem mestu varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je varuh človekov pravic v letu 2011 pomagal več kot 22 000 državljanom, od teh jih je 2 510 vložilo pritožbe, 1 284 jih je prosilo za informacije, 18 274 državljanov pa je prejelo nasvete iz interaktivnega vodiča na spletnem mestu varuha človekovih pravic;

| 3. | ugotavlja, da v zadnjih letih celotno število pritožb, predloženih varuhu človekovih pravic, postopoma upada, še posebej število pritožb, ki niso v njegovi pristojnosti; z zanimanjem spremlja ta pojav, da bi ugotovil, ali obstaja neposredna povezava med tem upadom in uvedbo interaktivnega vodiča; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da v zadnjih letih celotno število pritožb, predloženih varuhu človekovih pravic, postopoma upada, še posebej število pritožb, ki niso v njegovi pristojnosti; z zanimanjem spremlja ta pojav, da bi ugotovil, ali obstaja neposredna povezava med tem upadom in uvedbo interaktivnega vodiča;

| 4. | ugotavlja, da je pri več kot 65 % pritožb, ki jih je obravnaval, varuh človekovih pravic sprožil preiskavo ali posredoval pritožbo ustreznemu organu, na primer članu evropske mreže varuhov človekovih pravic, med katere spada tudi Odbor Evropskega parlamenta za peticije, Komisiji ali kakšnemu drugemu organu, ki se ukvarja z reševanjem pritožb (npr. SOLVIT); ugotavlja, da je Odbor za peticije od varuha človekovih pravic v letu 2011 prejel 59 pritožb; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je pri več kot 65 % pritožb, ki jih je obravnaval, varuh človekovih pravic sprožil preiskavo ali posredoval pritožbo ustreznemu organu, na primer članu evropske mreže varuhov človekovih pravic, med katere spada tudi Odbor Evropskega parlamenta za peticije, Komisiji ali kakšnemu drugemu organu, ki se ukvarja z reševanjem pritožb (npr. SOLVIT); ugotavlja, da je Odbor za peticije od varuha človekovih pravic v letu 2011 prejel 59 pritožb;

| 5. | ugotavlja, da so se glavne vrste domnevnih nepravilnosti, ki jih je varuh človekovih pravic preiskoval leta 2011, nanašale na zakonitost (28 % preiskav), zahteve za informacije (16,2 %), poštenost (13,6 %), razloge za odločitve in možnosti pritožbe (8,1 %), razumne roke za sprejetje odločitev (7,3 %), zahteve za javni dostop do dokumentov (7,1 %), odsotnost diskriminacije (86,8 %) ter na obvezo za odgovarjanje na pisma v jeziku državljanov in navedbo pristojnega uradnika (5,8 %); |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so se glavne vrste domnevnih nepravilnosti, ki jih je varuh človekovih pravic preiskoval leta 2011, nanašale na zakonitost (28 % preiskav), zahteve za informacije (16,2 %), poštenost (13,6 %), razloge za odločitve in možnosti pritožbe (8,1 %), razumne roke za sprejetje odločitev (7,3 %), zahteve za javni dostop do dokumentov (7,1 %), odsotnost diskriminacije (86,8 %) ter na obvezo za odgovarjanje na pisma v jeziku državljanov in navedbo pristojnega uradnika (5,8 %);

| 6. | ugotavlja, da se je večina raziskav, ki jih je varuh človekovih pravic sprožil v letu 2011, nanašala na Komisijo (231), na drugem mestu ji je sledil EPSO (42); meni, da je logično, da je največ pritožb v povezavi s Komisijo, saj imajo odločitve Komisije neposredne učinke na državljane; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se je večina raziskav, ki jih je varuh človekovih pravic sprožil v letu 2011, nanašala na Komisijo (231), na drugem mestu ji je sledil EPSO (42); meni, da je logično, da je največ pritožb v povezavi s Komisijo, saj imajo odločitve Komisije neposredne učinke na državljane;

| 7. | z veseljem ugotavlja, da je število preiskav, ki jih je varuh človekovih pravic sprožil v povezavi s Parlamentom, upadlo za več kot polovico v primerjavi z letom 2010; ugotavlja, da je varuh človekovih pravic glede Sveta EU sprožil eno tretjino več preiskav; |
| --- | --- |

7.

z veseljem ugotavlja, da je število preiskav, ki jih je varuh človekovih pravic sprožil v povezavi s Parlamentom, upadlo za več kot polovico v primerjavi z letom 2010; ugotavlja, da je varuh človekovih pravic glede Sveta EU sprožil eno tretjino več preiskav;

| 8. | ugotavlja, da je varuh človekovih pravic v letu 2011 spremenil svoje postopke zato, da bi bili državljanom prijaznejši, uvedel pa je tudi novo vrsto raziskave – "raziskavo s pojasnilom" – ki pritožnikom omogoča, da razjasnijo svojo pritožbo, če varuh človekovih pravic ob prvem pregledu pritožbe meni, da ni osnove, da bi se institucijo prosilo za njeno mnenje o zadevi; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je varuh človekovih pravic v letu 2011 spremenil svoje postopke zato, da bi bili državljanom prijaznejši, uvedel pa je tudi novo vrsto raziskave – "raziskavo s pojasnilom" – ki pritožnikom omogoča, da razjasnijo svojo pritožbo, če varuh človekovih pravic ob prvem pregledu pritožbe meni, da ni osnove, da bi se institucijo prosilo za njeno mnenje o zadevi;

| 9. | poudarja, da varuh človekovih pravic sedaj aktivno poziva pritožnike, naj podajo pripombe, če niso zadovoljni z odgovorom institucije, pred tem so pritožniki morali vložiti novo pritožbo, če niso bili zadovoljni z vsebino odgovora; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da varuh človekovih pravic sedaj aktivno poziva pritožnike, naj podajo pripombe, če niso zadovoljni z odgovorom institucije, pred tem so pritožniki morali vložiti novo pritožbo, če niso bili zadovoljni z vsebino odgovora;

| 10. | izraža zadovoljstvo, da je s tem novim pristopom varuh človekovih pravic zaključil manj preiskav z ugotovitvijo, da je zadevo "razrešila institucija", in več preiskav z ugotovitvami "brez nepravilnosti" in "nadaljnja preiskava ni utemeljena"; |
| --- | --- |

10.

izraža zadovoljstvo, da je s tem novim pristopom varuh človekovih pravic zaključil manj preiskav z ugotovitvijo, da je zadevo "razrešila institucija", in več preiskav z ugotovitvami "brez nepravilnosti" in "nadaljnja preiskava ni utemeljena";

| 11. | ugotavlja, da je varuh človekovih pravic pregledal tudi obravnavo pritožb, ki niso v njegovi pristojnosti in jih sedaj obravnava služba za vodenje registra v uradu varuha človekovih pravic, kar zagotavlja, da so pritožniki kar se da hitro obveščeni, da varuh človekovih pravic ne more obravnavati njihove pritožbe in da se jim svetuje, na koga naj se obrnejo; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je varuh človekovih pravic pregledal tudi obravnavo pritožb, ki niso v njegovi pristojnosti in jih sedaj obravnava služba za vodenje registra v uradu varuha človekovih pravic, kar zagotavlja, da so pritožniki kar se da hitro obveščeni, da varuh človekovih pravic ne more obravnavati njihove pritožbe in da se jim svetuje, na koga naj se obrnejo;

| 12. | poudarja, da je posebno poročilo Evrobarometra iz leta 2011 o pravicah državljanov in delovanju uprave EU (4) pokazalo, da državljani visoko cenijo svojo pravico do pritožbe varuhu človekovih pravic in da sta zanje pomembnejši le še pravica do prostega gibanja in prebivanja v Uniji ter pravica do dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je posebno poročilo Evrobarometra iz leta 2011 o pravicah državljanov in delovanju uprave EU (4) pokazalo, da državljani visoko cenijo svojo pravico do pritožbe varuhu človekovih pravic in da sta zanje pomembnejši le še pravica do prostega gibanja in prebivanja v Uniji ter pravica do dobrega upravljanja;

| 13. | čestita varuhu človekovih pravic za izdajo knjižice z naslov Težave z EU? Kdo vam lahko pomaga, ki je na voljo tudi v avdio formatu in formatu s širokim tiskom in ki vsebuje izčrpne informacije o mehanizmih za reševanje težav za državljane, ki imajo težave z EU; |
| --- | --- |

13.

čestita varuhu človekovih pravic za izdajo knjižice z naslov Težave z EU? Kdo vam lahko pomaga, ki je na voljo tudi v avdio formatu in formatu s širokim tiskom in ki vsebuje izčrpne informacije o mehanizmih za reševanje težav za državljane, ki imajo težave z EU;

| 14. | poudarja, da kljub uspehom v preteklih letih delež obravnavanih pritožb, ki tudi dejansko sodijo v pristojnost varuha, v letu 2011 znova ostaja relativno skromen (približno 27 %), in bi zato morali razmisliti o obsežnejšem in proaktivnejšem ozaveščanju državljanov o področju pristojnosti varuha, predvsem v tesnem sodelovanju z nacionalnimi in regionalnimi varuhi, Parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da kljub uspehom v preteklih letih delež obravnavanih pritožb, ki tudi dejansko sodijo v pristojnost varuha, v letu 2011 znova ostaja relativno skromen (približno 27 %), in bi zato morali razmisliti o obsežnejšem in proaktivnejšem ozaveščanju državljanov o področju pristojnosti varuha, predvsem v tesnem sodelovanju z nacionalnimi in regionalnimi varuhi, Parlamentom in Komisijo;

| 15. | se strinja z varuhom človekovih pravic, da lahko enostavna in natančna izjava o temeljnih vrednotah, ki naj bi jih zrcalilo vedenje javnih uslužbencev EU, učinkovito spodbuja zaupanje državljanov v evropsko javno službo in v evropske institucije; |
| --- | --- |

15.

se strinja z varuhom človekovih pravic, da lahko enostavna in natančna izjava o temeljnih vrednotah, ki naj bi jih zrcalilo vedenje javnih uslužbencev EU, učinkovito spodbuja zaupanje državljanov v evropsko javno službo in v evropske institucije;

| 16. | odobrava vidik varuha človekovih pravic, da institucija, ki temelji na kulturi storitev, pritožb ne vidi kot groženj, ampak kot priložnost za bolj učinkovito sporazumevanje in, v primeru napake, za razjasnitev zadeve ter za učenje za prihodnost; |
| --- | --- |

16.

odobrava vidik varuha človekovih pravic, da institucija, ki temelji na kulturi storitev, pritožb ne vidi kot groženj, ampak kot priložnost za bolj učinkovito sporazumevanje in, v primeru napake, za razjasnitev zadeve ter za učenje za prihodnost;

| 17. | opozarja, da Listina o temeljnih pravicah (člen 41) vključuje pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da Listina o temeljnih pravicah (člen 41) vključuje pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije;

| 18. | poziva vse institucije, organe, urade in agencije Evropske unije, naj delujejo v skladu z Evropskim kodeksom dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je Parlament sprejel v svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001 (5); |
| --- | --- |

18.

poziva vse institucije, organe, urade in agencije Evropske unije, naj delujejo v skladu z Evropskim kodeksom dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je Parlament sprejel v svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001 (5);

| 19. | pozdravlja stalna prizadevanja varuha človekovih pravic, da, denimo s pripravo ustreznih publikacij, konstruktivno prispeva k ustvarjanju boljših pogojev za pripravo uredbe o splošnih upravnih postopkih Evropske unije; poudarja, da bi tak zakon, ki naj bi poskrbel za pravno obvezujoče minimalne standarde kakovosti in postopkovnih jamstev v vsej neposredni upravi EU, lahko temeljil na členu 298 PDEU in bi njegovo konkretno oblikovanje zahtevalo tesno posvetovanje z varuhom človekovih pravic; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja stalna prizadevanja varuha človekovih pravic, da, denimo s pripravo ustreznih publikacij, konstruktivno prispeva k ustvarjanju boljših pogojev za pripravo uredbe o splošnih upravnih postopkih Evropske unije; poudarja, da bi tak zakon, ki naj bi poskrbel za pravno obvezujoče minimalne standarde kakovosti in postopkovnih jamstev v vsej neposredni upravi EU, lahko temeljil na členu 298 PDEU in bi njegovo konkretno oblikovanje zahtevalo tesno posvetovanje z varuhom človekovih pravic;

| 20. | odobrava stališče varuha človekovih pravic, da načela dobrega upravljanja presegajo pravo, in od institucij, organov, uradov ter agencij EU poleg spoštovanja pravnih zavez zahtevajo tudi, da so storilnostno naravnane in da zagotovijo, da so posamezniki primerno obravnavani in da lahko v celoti uživajo svoje pravice; |
| --- | --- |

20.

odobrava stališče varuha človekovih pravic, da načela dobrega upravljanja presegajo pravo, in od institucij, organov, uradov ter agencij EU poleg spoštovanja pravnih zavez zahtevajo tudi, da so storilnostno naravnane in da zagotovijo, da so posamezniki primerno obravnavani in da lahko v celoti uživajo svoje pravice;

| 21. | čestita varuhu človekovih pravic, da je izdal in osebju vseh institucij, organov, uradov in agencij EU razdelil Vodič evropskega varuha človekovih pravic za pritožbe, ki vzpodbuja upravo EU, da izboljša svoje delovanje s poglobitvijo svoje predanosti do načel kulture storitev za državljane; |
| --- | --- |

21.

čestita varuhu človekovih pravic, da je izdal in osebju vseh institucij, organov, uradov in agencij EU razdelil Vodič evropskega varuha človekovih pravic za pritožbe, ki vzpodbuja upravo EU, da izboljša svoje delovanje s poglobitvijo svoje predanosti do načel kulture storitev za državljane;

| 22. | pozdravlja sodelovanje varuha človekovih pravic z evropsko mrežo varuhov človekovih pravic in poziva, da bi se to sodelovanje okrepilo tudi s širjenjem informacij o evropski državljanski pobudi kot novem instrumentu za neposredno udeležbo državljanov pri pripravi nove zakonodaje EU ter z zagotavljanjem, da novi instrument ne bi bil tehnično preveč zahteven za državljane; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja sodelovanje varuha človekovih pravic z evropsko mrežo varuhov človekovih pravic in poziva, da bi se to sodelovanje okrepilo tudi s širjenjem informacij o evropski državljanski pobudi kot novem instrumentu za neposredno udeležbo državljanov pri pripravi nove zakonodaje EU ter z zagotavljanjem, da novi instrument ne bi bil tehnično preveč zahteven za državljane;

| 23. | opozarja, da je bil osmi nacionalni seminar evropske mreže varuhov človekovih pravic v Københavnu v oktobru 2011; opominja, da je Odbor za peticije polnopravni član mreže in da je bil zastopan na seminarju; opozarja, da so se člani mreže na seminarju dogovorili, da bodo našli boljše načine za obveščanje državljanov Evrope o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je bil osmi nacionalni seminar evropske mreže varuhov človekovih pravic v Københavnu v oktobru 2011; opominja, da je Odbor za peticije polnopravni član mreže in da je bil zastopan na seminarju; opozarja, da so se člani mreže na seminarju dogovorili, da bodo našli boljše načine za obveščanje državljanov Evrope o njihovih pravicah;

| 24. | opozarja, da je varuh človekovih pravic na seminarju predstavil osnutek besedila o načelih javne službe za javne uslužbence EU, v katerem je predstavil pet načel, in sicer predanost EU in njenim državljanom, poštenost, nepristranskost, spoštovanje do drugih in preglednost; ugotavlja, da je varuh človekovih pravic pripravil javno posvetovanje o teh načelih in da je bila končna različica besedila objavljena dne 19. junija 2012; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je varuh človekovih pravic na seminarju predstavil osnutek besedila o načelih javne službe za javne uslužbence EU, v katerem je predstavil pet načel, in sicer predanost EU in njenim državljanom, poštenost, nepristranskost, spoštovanje do drugih in preglednost; ugotavlja, da je varuh človekovih pravic pripravil javno posvetovanje o teh načelih in da je bila končna različica besedila objavljena dne 19. junija 2012;

| 25. | z veseljem ugotavlja, da je varuh človekovih pravic v obdobju, ki ga zajema poročilo, svoja pooblastila izvajal na dejaven in uravnotežen način ter v kritični sporazumnosti in tesnem sodelovanju z drugimi organi EU; |
| --- | --- |

25.

z veseljem ugotavlja, da je varuh človekovih pravic v obdobju, ki ga zajema poročilo, svoja pooblastila izvajal na dejaven in uravnotežen način ter v kritični sporazumnosti in tesnem sodelovanju z drugimi organi EU;

| 26. | vztraja, da naj varuh človekovih pravic še naprej zagotavlja najboljšo možno rabo sredstev, da se izogiba nepotrebnemu podvajanju osebja in da nadaljuje sodelovanje z ostalimi delujočimi institucijami EU in tako zagotovi učinkovito varčevanje za proračun EU; |
| --- | --- |

26.

vztraja, da naj varuh človekovih pravic še naprej zagotavlja najboljšo možno rabo sredstev, da se izogiba nepotrebnemu podvajanju osebja in da nadaljuje sodelovanje z ostalimi delujočimi institucijami EU in tako zagotovi učinkovito varčevanje za proračun EU;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom.

---

(1)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 172.

(2)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(3)  Sprejete dne 8. julija 2002 in spremenjene s sklepi evropskega varuha človekovih pravic z dne 5. aprila 2004 in 3. decembra 2008.

(4)  http://www.ombudsman.europa.eu/sl/press/statistics.faces

(5)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 331.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/64

---

Petek, 26. oktober 2012Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2012

P7_TA(2012)0408

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2012 (2012/2150(INI))

2014/C 72 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (8),

| — | ob upoštevanju Priloge I k sklepom Evropskega Sveta z dni 24. in 25. marca 2011, z naslovom "Pakt "evro plus": temeljitejše usklajevanje gospodarskih politik za konkurenčnost in konvergenco" (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priloge I k sklepom Evropskega Sveta z dni 24. in 25. marca 2011, z naslovom "Pakt "evro plus": temeljitejše usklajevanje gospodarskih politik za konkurenčnost in konvergenco" (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom Letni pregled rasti 2012 (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom Letni pregled rasti 2012 (COM(2011)0815),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 (10),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro (11),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za obdobje 2011–2016 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Avstrije za stabilnost za obdobje 2011–2016 (12),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za obdobje 2011–2015 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Belgije za stabilnost za obdobje 2011–2015 (13),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2011–2015 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za obdobje 2011–2015 (14),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Cipra za stabilnost za obdobje 2012–2015 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Cipra za stabilnost za obdobje 2012–2015 (15),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za obdobje 2012–2015 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za obdobje 2012–2015 (16),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za obdobje 2012–2015 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za obdobje 2012–2015 (17),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Estonije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (18),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (19),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za obdobje 2012–2016 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Francije za stabilnost za obdobje 2012–2016 (20),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012–2016 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nemčije za stabilnost za obdobje 2012–2016 (21),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2012 (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Grčije za leto 2012 (22),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za obdobje 2012–2015 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za obdobje 2012–2015 (23),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Irske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Irske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (24),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Italije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (25),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Latvije za obdobje 2012–2015 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Latvije za obdobje 2012–2015 (26),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Litve za obdobje 2012–2015 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Litve za obdobje 2012–2015 (27),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za obdobje 2012–2015 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Luksemburga za stabilnost za obdobje 2012–2015 (28),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za obdobje 2012–2015 (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Malte za stabilnost za obdobje 2012–2015 (29),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Nizozemske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (30),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za obdobje 2012–2015 (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za obdobje 2012–2015 (31),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Portugalske za stabilnost za obdobje 2012–2015 (32),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za obdobje 2012–2015 (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za obdobje 2012–2015 (33),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za obdobje 2012–2015 (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Slovaške za stabilnost za obdobje 2012–2015 (34),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Slovenije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (35),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (36), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2012 in mnenje Sveta o programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (36),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za obdobje 2012–2015 (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za obdobje 2012–2015 (37),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–2017 (38), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2012 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za obdobje 2012–2017 (38),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o "Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast" (39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o "Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast" (39),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (40),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračun, Odbora za notranji trg in varnost potrošnikov, Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0312/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračun, Odbora za notranji trg in varnost potrošnikov, Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0312/2012),

| A. | ker se gospodarska, socialna, finančna in državna dolžniška kriza niso še umirile; |
| --- | --- |

A.

ker se gospodarska, socialna, finančna in državna dolžniška kriza niso še umirile;

| B. | ker so sedanje gospodarske razmere pokazale, da je potrebno odločnejše usklajevanje med makroekonomskimi in proračunskimi politikami držav članic, da bi dosegli celovitejšo in bolj uravnoteženo ekonomsko unijo; |
| --- | --- |

B.

ker so sedanje gospodarske razmere pokazale, da je potrebno odločnejše usklajevanje med makroekonomskimi in proračunskimi politikami držav članic, da bi dosegli celovitejšo in bolj uravnoteženo ekonomsko unijo;

| C. | ker so gospodarske razmere še vedno negotove in so se države članice leta 20120 zavezale ciljem strategije Evropa 2020, s katero naj bi razvili pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo EU; ker pa ne kaže, da bi EU mogla doseči te cilje v zastavljenem roku, saj so skupni nacionalni cilji prenizko zastavljeni, ukrepi za vse te cilje, predvsem glede energetske učinkovitosti, zaposlovanja, odpravljanja revščine, raziskav in razvoja, pa niso privedli do znatnega napredka; |
| --- | --- |

C.

ker so gospodarske razmere še vedno negotove in so se države članice leta 20120 zavezale ciljem strategije Evropa 2020, s katero naj bi razvili pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo EU; ker pa ne kaže, da bi EU mogla doseči te cilje v zastavljenem roku, saj so skupni nacionalni cilji prenizko zastavljeni, ukrepi za vse te cilje, predvsem glede energetske učinkovitosti, zaposlovanja, odpravljanja revščine, raziskav in razvoja, pa niso privedli do znatnega napredka;

| D. | ker je bil okvir evropskega semestra dokončno kodificiran v Uredbi (EU) št. 1175/2011 z dne 16. novembra 2011 (poročilo poslanke Wortmann-Kool) in ker predstavlja enega glavnih mejnikov svežnja o gospodarskem upravljanju, ki je bistvenega pomena za vodenje Unije skozi naslednje korake za dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU); |
| --- | --- |

D.

ker je bil okvir evropskega semestra dokončno kodificiran v Uredbi (EU) št. 1175/2011 z dne 16. novembra 2011 (poročilo poslanke Wortmann-Kool) in ker predstavlja enega glavnih mejnikov svežnja o gospodarskem upravljanju, ki je bistvenega pomena za vodenje Unije skozi naslednje korake za dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU);

| E. | ker se je s krizo in povečanjem razlik v konkurenčnosti od uvedbe eura pokazala potreba po večjem usklajevanju gospodarskih politik in politik zaposlovanja ter po boljših proračunskih praksah; |
| --- | --- |

E.

ker se je s krizo in povečanjem razlik v konkurenčnosti od uvedbe eura pokazala potreba po večjem usklajevanju gospodarskih politik in politik zaposlovanja ter po boljših proračunskih praksah;

| F. | ker je tokrat prvič, da se evropski semester v celoti izvaja in ker se je treba iz tega naučiti določene stvari, da se izkoristijo vse njegove možnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je tokrat prvič, da se evropski semester v celoti izvaja in ker se je treba iz tega naučiti določene stvari, da se izkoristijo vse njegove možnosti;

| G. | ker se je Evropski svet strogo zavezal, da s sprejetjem Pakta za rast in delovna mesta na vseh ravneh upravljanja v EU mobilizira vse vzvode, instrumente in politike, da spodbudi pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki bo gospodarna z viri in bo ustvarjala delovna mesta; |
| --- | --- |

G.

ker se je Evropski svet strogo zavezal, da s sprejetjem Pakta za rast in delovna mesta na vseh ravneh upravljanja v EU mobilizira vse vzvode, instrumente in politike, da spodbudi pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki bo gospodarna z viri in bo ustvarjala delovna mesta;

| H. | ker je v sklepih Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 zapisano: "Ponovno rast in zaposlovanje je mogoče zagotoviti samo z vztrajnim in širokim pristopom, katerega del so pametna fiskalna konsolidacija, ki omogoča naložbe v prihodnjo rast, preudarne makroekonomske politike in strategija aktivnega zaposlovanja, ki ohranja socialno kohezijo", in ker bi morala EU s pomočjo trajnostnih politik pomagati državam članicam pri ustvarjanju dinamičnega okolja za gospodarsko rast in blaginjo; |
| --- | --- |

H.

ker je v sklepih Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 zapisano: "Ponovno rast in zaposlovanje je mogoče zagotoviti samo z vztrajnim in širokim pristopom, katerega del so pametna fiskalna konsolidacija, ki omogoča naložbe v prihodnjo rast, preudarne makroekonomske politike in strategija aktivnega zaposlovanja, ki ohranja socialno kohezijo", in ker bi morala EU s pomočjo trajnostnih politik pomagati državam članicam pri ustvarjanju dinamičnega okolja za gospodarsko rast in blaginjo;

| I. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 15. februarja 2012 o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 (41) podal priporočila, v katerih je Svet pozval, naj v svoje smernice za evropski semester 2012 vključi naslednje prednostne naloge: zagotavljanje skladnosti in povečanje ambicioznosti pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, podpora ustvarjanju trajnostnih delovnih mest z naložbeno in davčno reformo, izboljševanje kakovosti zaposlovanja in pogojev za večjo udeležbo na trgu dela, zmanjševanje brezposelnosti med mladimi, odprava revščine in socialne izključenosti s poudarkom na skupinah z neobstoječimi ali omejenimi povezavami do trga dela ter krepitev demokratične legitimnosti, odgovornosti in zavezanosti; |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 15. februarja 2012 o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 (41) podal priporočila, v katerih je Svet pozval, naj v svoje smernice za evropski semester 2012 vključi naslednje prednostne naloge: zagotavljanje skladnosti in povečanje ambicioznosti pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, podpora ustvarjanju trajnostnih delovnih mest z naložbeno in davčno reformo, izboljševanje kakovosti zaposlovanja in pogojev za večjo udeležbo na trgu dela, zmanjševanje brezposelnosti med mladimi, odprava revščine in socialne izključenosti s poudarkom na skupinah z neobstoječimi ali omejenimi povezavami do trga dela ter krepitev demokratične legitimnosti, odgovornosti in zavezanosti;

| J. | ker je evropski semester postal pomembnejši in njegov proces zdaj vključuje številne dokumente ali poddokumente, ki jih bodo predložile države članice (nacionalne programe reform, programe za stabilnost in konvergenco, nacionalna socialna poročila in nacionalne načrte za delovna mesta), in ker morajo ti dokumenti obravnavati vse večje število ciljev; ker število takih dokumentov in njihovo prekrivanje zmanjšuje preglednost in skladnost procesa evropskega semestra; ker se kakovost dokumentov, ki jih predložijo države članice, in stopnja udeleženosti zainteresiranih strani in nacionalnih parlamentov pri njihovi pripravi močno razlikujejo; |
| --- | --- |

J.

ker je evropski semester postal pomembnejši in njegov proces zdaj vključuje številne dokumente ali poddokumente, ki jih bodo predložile države članice (nacionalne programe reform, programe za stabilnost in konvergenco, nacionalna socialna poročila in nacionalne načrte za delovna mesta), in ker morajo ti dokumenti obravnavati vse večje število ciljev; ker število takih dokumentov in njihovo prekrivanje zmanjšuje preglednost in skladnost procesa evropskega semestra; ker se kakovost dokumentov, ki jih predložijo države članice, in stopnja udeleženosti zainteresiranih strani in nacionalnih parlamentov pri njihovi pripravi močno razlikujejo;

| K. | ker je med letom 2008 in sredino leta 2012 stopnja brezposelnosti v EU-27 poskočila s približno 7 % na 10,4 %, kar znaša približno 25 milijonov brezposelnih ljudi; |
| --- | --- |

K.

ker je med letom 2008 in sredino leta 2012 stopnja brezposelnosti v EU-27 poskočila s približno 7 % na 10,4 %, kar znaša približno 25 milijonov brezposelnih ljudi;

| L. | ker je po vsej Evropi več kot eden od petih mladih ljudi nezaposlen (22 %), s tem da brezposelnost mladih v nekaterih državah članicah presega 50 %; |
| --- | --- |

L.

ker je po vsej Evropi več kot eden od petih mladih ljudi nezaposlen (22 %), s tem da brezposelnost mladih v nekaterih državah članicah presega 50 %;

| M. | ker se 8,3 milijona Evropejcev, mlajših od 25 let, ne izobražuje ali usposablja niti niso zaposleni in ker ta številka še raste; |
| --- | --- |

M.

ker se 8,3 milijona Evropejcev, mlajših od 25 let, ne izobražuje ali usposablja niti niso zaposleni in ker ta številka še raste;

| N. | ker več kot 115 milijonom ljudi v EU-27 grozi socialna izključenost, saj so v veliki nevarnosti, da se znajdejo v revščini, oziroma živijo v hudem pomanjkanju ali v gospodinjstvih z zelo nizko intenzivnostjo dela; |
| --- | --- |

N.

ker več kot 115 milijonom ljudi v EU-27 grozi socialna izključenost, saj so v veliki nevarnosti, da se znajdejo v revščini, oziroma živijo v hudem pomanjkanju ali v gospodinjstvih z zelo nizko intenzivnostjo dela;

| O. | ker je enotni trg bolj kot kdajkoli potreben za oživitev evropskega gospodarstva, saj bo v pomoč pri konkretnem odzivanju na krizo, spodbujanju konkurenčnosti in ohranjanju socialne zaščite; |
| --- | --- |

O.

ker je enotni trg bolj kot kdajkoli potreben za oživitev evropskega gospodarstva, saj bo v pomoč pri konkretnem odzivanju na krizo, spodbujanju konkurenčnosti in ohranjanju socialne zaščite;

| 1. | pozdravlja priporočila Sveta za posamezne države euroobmočja; opozarja, da imajo ta priporočila zaradi izvajanja novega svežnja o gospodarskem upravljanju tokrat prvič makroekonomski scenarij za celotno euroobmočje in poudarja, da so bolj podrobna; meni, da priporočila še niso dosegla polnega potenciala; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja priporočila Sveta za posamezne države euroobmočja; opozarja, da imajo ta priporočila zaradi izvajanja novega svežnja o gospodarskem upravljanju tokrat prvič makroekonomski scenarij za celotno euroobmočje in poudarja, da so bolj podrobna; meni, da priporočila še niso dosegla polnega potenciala;

| 2. | opozarja, da je evropski semester primeren okvir za učinkovito gospodarsko upravljanje držav članic euroobmočja, ki jih povezuje enotna odgovornost, saj združuje večstranski nadzor proračunskih in makroekonomskih politik ter izvajanje evropske strategije za rast in delovna mesta iz strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je evropski semester primeren okvir za učinkovito gospodarsko upravljanje držav članic euroobmočja, ki jih povezuje enotna odgovornost, saj združuje večstranski nadzor proračunskih in makroekonomskih politik ter izvajanje evropske strategije za rast in delovna mesta iz strategije Evropa 2020;

| 3. | izraža zaskrbljenost nad tem, da v več državah članicah nacionalni parlamenti, socialni partnerji in civilna družba niso bili vključeni v proces evropskega semestra; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se da procesu več demokratične legitimnosti z vključitvijo nacionalnih parlamentov, socialnih partnerjev in civilne družbe; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost nad tem, da v več državah članicah nacionalni parlamenti, socialni partnerji in civilna družba niso bili vključeni v proces evropskega semestra; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se da procesu več demokratične legitimnosti z vključitvijo nacionalnih parlamentov, socialnih partnerjev in civilne družbe;

| 4. | poziva Komisijo, naj se izogne pristopu enotnega modela za vse glede priporočil državam članicam in zagotovi, da bodo tovrstna priporočila dana v skladu s posebnimi potrebami zadevnih držav članic; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj se izogne pristopu enotnega modela za vse glede priporočil državam članicam in zagotovi, da bodo tovrstna priporočila dana v skladu s posebnimi potrebami zadevnih držav članic;

| 5. | opozarja, da evropski semester dovoljuje potrebno predhodno usklajevanje in nadzor v okviru euroobmočja z izmenjavo osnutkov proračunskih načrtov in predhodno razpravo o vseh večjih načrtih pomembnih reform gospodarske politike ter s tem omogoča zmanjšanje in/ali odpravo vsakršnega morebitnega širjenja negativnih učinkov, ki bi nastali zaradi nacionalnih ukrepov, na druge države ali na euroobmočje kot celoto; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da evropski semester dovoljuje potrebno predhodno usklajevanje in nadzor v okviru euroobmočja z izmenjavo osnutkov proračunskih načrtov in predhodno razpravo o vseh večjih načrtih pomembnih reform gospodarske politike ter s tem omogoča zmanjšanje in/ali odpravo vsakršnega morebitnega širjenja negativnih učinkov, ki bi nastali zaradi nacionalnih ukrepov, na druge države ali na euroobmočje kot celoto;

| 6. | pozdravlja predlagane ukrepe in meni, da jih je treba postopoma izboljšati, da se doseže trdnost in vzdržnost javnih financ, da se kar najbolj zmanjšajo makroekonomska neravnovesja in spodbudi konkurenčnost, ki bo vodila k višji rasti in boljšemu zaposlovanju; poudarja potrebo po primerni usklajenosti znotraj različnih priporočil državam članicam in med njimi, boljši uporabi makroekonomske preglednice in upoštevanju širjenja negativnih učinkov gospodarskih politik posameznih držav članic; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlagane ukrepe in meni, da jih je treba postopoma izboljšati, da se doseže trdnost in vzdržnost javnih financ, da se kar najbolj zmanjšajo makroekonomska neravnovesja in spodbudi konkurenčnost, ki bo vodila k višji rasti in boljšemu zaposlovanju; poudarja potrebo po primerni usklajenosti znotraj različnih priporočil državam članicam in med njimi, boljši uporabi makroekonomske preglednice in upoštevanju širjenja negativnih učinkov gospodarskih politik posameznih držav članic;

| 7. | opaža vztrajanje Komisije pri izvedbi strukturnih reform za povečanje rasti in konkurenčnosti, da bi EU obvladala krizo in ponovno prevzela vodilno vlogo v svetovnem gospodarstvu; močno podpira prizadevanja Komisije, da bi odpravila makroekonomska neravnotežja znotraj euroobmočja; poziva Komisijo, naj okrepi to delovanje; |
| --- | --- |

7.

opaža vztrajanje Komisije pri izvedbi strukturnih reform za povečanje rasti in konkurenčnosti, da bi EU obvladala krizo in ponovno prevzela vodilno vlogo v svetovnem gospodarstvu; močno podpira prizadevanja Komisije, da bi odpravila makroekonomska neravnotežja znotraj euroobmočja; poziva Komisijo, naj okrepi to delovanje;

| 8. | z zanimanjem pričakuje namensko študijo Komisije o medsebojnih povezavah med primanjkljaji in presežki v euroobmočju, ki je napovedana za jesen 2012; |
| --- | --- |

8.

z zanimanjem pričakuje namensko študijo Komisije o medsebojnih povezavah med primanjkljaji in presežki v euroobmočju, ki je napovedana za jesen 2012;

| 9. | pozdravlja poudarek na programih za energetsko učinkovitost, ki imajo velik potencial za zaposlovanje, koristili pa bodo tudi okolju, zagotavljali delovna mesta in omogočali jasen donos naložb javnih in zasebnih vlagateljev; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja poudarek na programih za energetsko učinkovitost, ki imajo velik potencial za zaposlovanje, koristili pa bodo tudi okolju, zagotavljali delovna mesta in omogočali jasen donos naložb javnih in zasebnih vlagateljev;

| 10. | ugotavlja, da je večina strukturnih reform osredotočena na majhno število področij, kot so trgi dela (vključno z določanjem plač), sistem obdavčevanja, bančni sektor, pokojninski sistem, storitveni sektor (z odpravljanjem neutemeljenih omejitev za regulirane dejavnosti in poklice), liberalizacija nekaterih sektorjev, povečevanje učinkovitosti in kakovosti javne porabe, zmanjševanje birokracije, odprava nepotrebnih ravni uprave, boj proti davčnim utajam ter reforma hipotekarnih in nepremičninskih trgov; ugotavlja, da je treba še veliko narediti, in meni, da so bili postavljeni pravi temelji ter da obstajajo možnosti za izboljšave; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je večina strukturnih reform osredotočena na majhno število področij, kot so trgi dela (vključno z določanjem plač), sistem obdavčevanja, bančni sektor, pokojninski sistem, storitveni sektor (z odpravljanjem neutemeljenih omejitev za regulirane dejavnosti in poklice), liberalizacija nekaterih sektorjev, povečevanje učinkovitosti in kakovosti javne porabe, zmanjševanje birokracije, odprava nepotrebnih ravni uprave, boj proti davčnim utajam ter reforma hipotekarnih in nepremičninskih trgov; ugotavlja, da je treba še veliko narediti, in meni, da so bili postavljeni pravi temelji ter da obstajajo možnosti za izboljšave;

| 11. | izraža zaskrbljenost, ker niso bila podana priporočila o ciljih strategije Evropa 2020 za države članice s programom finančne pomoči; poziva Komisijo, naj oceni vpliv programa ekonomskega prilagajanja na napredek pri doseganju krovnih ciljev strategije Evropa 2020 in predlaga spremembe, oblikovane z namenom, da se bo program prilagajanja uskladil s cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

11.

izraža zaskrbljenost, ker niso bila podana priporočila o ciljih strategije Evropa 2020 za države članice s programom finančne pomoči; poziva Komisijo, naj oceni vpliv programa ekonomskega prilagajanja na napredek pri doseganju krovnih ciljev strategije Evropa 2020 in predlaga spremembe, oblikovane z namenom, da se bo program prilagajanja uskladil s cilji strategije Evropa 2020;

| 12. | priznava poudarek Komisije na reformah trga dela, da se poviša konkurenčnost euroobmočja; meni, da mora biti povečanje plač v skladu s produktivnostjo; se strinja z vztrajanjem Komisije pri pomembnosti dolgoročne vzdržnosti pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

12.

priznava poudarek Komisije na reformah trga dela, da se poviša konkurenčnost euroobmočja; meni, da mora biti povečanje plač v skladu s produktivnostjo; se strinja z vztrajanjem Komisije pri pomembnosti dolgoročne vzdržnosti pokojninskih sistemov;

| 13. | poziva Komisijo, naj bo jasnejša, temeljitejša in skladnejša v svojih priporočilih in naj še naprej spremlja pretekla priporočila, tako da v primerih, ko meni, da je neka država samo delno upoštevala priporočila, doda podrobno obrazložitev in oceno, in da v celoti upošteva različne gospodarske in socialne razmere vsake države članice; meni, da bi morala Komisija dati državam članicam priporočila o tem, kako lahko kolikor je mogoče zmanjšajo širjenje negativnih učinkov svojih notranjih politik in olajšajo skladnost drugih držav članic; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj bo jasnejša, temeljitejša in skladnejša v svojih priporočilih in naj še naprej spremlja pretekla priporočila, tako da v primerih, ko meni, da je neka država samo delno upoštevala priporočila, doda podrobno obrazložitev in oceno, in da v celoti upošteva različne gospodarske in socialne razmere vsake države članice; meni, da bi morala Komisija dati državam članicam priporočila o tem, kako lahko kolikor je mogoče zmanjšajo širjenje negativnih učinkov svojih notranjih politik in olajšajo skladnost drugih držav članic;

| 14. | opaža, da Komisija v letošnjih priporočilih za posamezne države poziva več držav članic k prestrukturiranju nacionalnih sistemov za oblikovanje plač in/ali k zmanjšanju nacionalnih ravni plač; poudarja, da je avtonomija socialnih partnerjev ključni element vsakega dobro delujočega trga dela, in jo je treba upoštevati; |
| --- | --- |

14.

opaža, da Komisija v letošnjih priporočilih za posamezne države poziva več držav članic k prestrukturiranju nacionalnih sistemov za oblikovanje plač in/ali k zmanjšanju nacionalnih ravni plač; poudarja, da je avtonomija socialnih partnerjev ključni element vsakega dobro delujočega trga dela, in jo je treba upoštevati;

| 15. | ponavlja, da je Komisija v edinstvenem položaju, da oblikuje resnično natančen evropski makroekonomski načrt, ki bo spodbudil rast in delovna mesta, in poziva Komisijo, naj dovoli prilagoditve posebnih priporočil, kadar se izkažejo za neustrezna za izpolnitev opredeljenih ciljev; meni, da mora Komisija, če želi ta načrt izpeljati, predlagati, da se evropska sredstva uporabljajo na najučinkovitejši možen način in poiskati načine, da jih prilagodi potrebam, s katerimi se EU trenutno sooča, kar pa zahteva primerno financiranje; |
| --- | --- |

15.

ponavlja, da je Komisija v edinstvenem položaju, da oblikuje resnično natančen evropski makroekonomski načrt, ki bo spodbudil rast in delovna mesta, in poziva Komisijo, naj dovoli prilagoditve posebnih priporočil, kadar se izkažejo za neustrezna za izpolnitev opredeljenih ciljev; meni, da mora Komisija, če želi ta načrt izpeljati, predlagati, da se evropska sredstva uporabljajo na najučinkovitejši možen način in poiskati načine, da jih prilagodi potrebam, s katerimi se EU trenutno sooča, kar pa zahteva primerno financiranje;

| 16. | zaradi večje učinkovitosti procesa poudarja potrebo po boljši izbiri časa objave letnega pregleda rasti (ki je namenjen EU-27 kot celoti) in poročila o mehanizmu opozarjanja, ki ga uvaja sveženj o ekonomskem upravljanju (ki je namenjen samo posameznim državam članicam); |
| --- | --- |

16.

zaradi večje učinkovitosti procesa poudarja potrebo po boljši izbiri časa objave letnega pregleda rasti (ki je namenjen EU-27 kot celoti) in poročila o mehanizmu opozarjanja, ki ga uvaja sveženj o ekonomskem upravljanju (ki je namenjen samo posameznim državam članicam);

| 17. | poudarja, da letni pregled rasti temelji na napovedih, ki jih je Komisija pripravila jeseni; zato izpostavlja potrebo po upoštevanju morebitnih napak pri napovedih, saj imajo lahko posledice za proračunsko prilagoditev, ki se zahteva od držav članic; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da letni pregled rasti temelji na napovedih, ki jih je Komisija pripravila jeseni; zato izpostavlja potrebo po upoštevanju morebitnih napak pri napovedih, saj imajo lahko posledice za proračunsko prilagoditev, ki se zahteva od držav članic;

| 18. | poudarja, da lahko strukturne reforme dajo rezultate le srednje- do dolgoročno in ne morejo kot take rešiti začaranega kroga recesije, v katerem se EU trenutno nahaja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lahko strukturne reforme dajo rezultate le srednje- do dolgoročno in ne morejo kot take rešiti začaranega kroga recesije, v katerem se EU trenutno nahaja;

| 19. | poziva Komisijo, naj vključi strategijo Evropa 2020 v evropski semester in zagotovi, da se ta bolje odraža v priporočilih za posamezne države, kot so politike za zmanjšanje brezposelnosti med mladimi in za spopadanje z revščino; ugotavlja, da je bil v številnih državah napredek pri doseganju socialnih in okoljskih ciljev strategije Evropa 2020 zanemarljiv oziroma ga sploh ni bilo, kar pomeni, da EU kot celota glede izvajanja strategije 2020 ni na dobri poti; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj vključi strategijo Evropa 2020 v evropski semester in zagotovi, da se ta bolje odraža v priporočilih za posamezne države, kot so politike za zmanjšanje brezposelnosti med mladimi in za spopadanje z revščino; ugotavlja, da je bil v številnih državah napredek pri doseganju socialnih in okoljskih ciljev strategije Evropa 2020 zanemarljiv oziroma ga sploh ni bilo, kar pomeni, da EU kot celota glede izvajanja strategije 2020 ni na dobri poti;

| 20. | pozdravlja pomembno pobudo Komisije z dne 27. junija 2012 za krepitev boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; poudarja, da bi morala biti večja prizadevanja na tem področju – na nacionalni ravni in na ravni EU ter v odnosu do tretjih držav – ključni element v programih, ki so namenjeni konsolidaciji javnih financ; poziva k temu, da bi se večja ambicioznost, ki jo je nakazala pobuda, v celoti uresničila v prihodnjih zakonodajnih predlogih in da bi se jasno odražala v neprekinjenem delu v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja pomembno pobudo Komisije z dne 27. junija 2012 za krepitev boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; poudarja, da bi morala biti večja prizadevanja na tem področju – na nacionalni ravni in na ravni EU ter v odnosu do tretjih držav – ključni element v programih, ki so namenjeni konsolidaciji javnih financ; poziva k temu, da bi se večja ambicioznost, ki jo je nakazala pobuda, v celoti uresničila v prihodnjih zakonodajnih predlogih in da bi se jasno odražala v neprekinjenem delu v okviru evropskega semestra;

| 21. | spodbuja države članice, da dosledno upoštevajo pravila pakta za stabilnost in rast, spremenjenega s svežnjem o ekonomskem upravljanju z izvajanjem diferencirane in rasti naklonjene fiskalne konsolidacije in upoštevanjem razmer v posameznih državah, da zagotovijo večjo odpornost javnih financ in bolj trajnostno evropsko gospodarstvo ter zmanjšajo pritisk bančnega sektorja; je trdno prepričan, da bi bilo treba okrepiti vzdržnost fiskalne discipline in fiskalnih institucij, tako na državni kot na poddržavni ravni, ter da bi bilo treba državne izdatke usmeriti v dolgoročne naložbe, kar bi spodbudilo trajnostno rast; poziva države članice, naj se izognejo širjenju škodljivih učinkov, tako da olajšajo spoštovanje pravil drugim državam članicam, zlasti z upoštevanjem priporočil za druge države članice, ko pripravljajo svoje politike; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice, da dosledno upoštevajo pravila pakta za stabilnost in rast, spremenjenega s svežnjem o ekonomskem upravljanju z izvajanjem diferencirane in rasti naklonjene fiskalne konsolidacije in upoštevanjem razmer v posameznih državah, da zagotovijo večjo odpornost javnih financ in bolj trajnostno evropsko gospodarstvo ter zmanjšajo pritisk bančnega sektorja; je trdno prepričan, da bi bilo treba okrepiti vzdržnost fiskalne discipline in fiskalnih institucij, tako na državni kot na poddržavni ravni, ter da bi bilo treba državne izdatke usmeriti v dolgoročne naložbe, kar bi spodbudilo trajnostno rast; poziva države članice, naj se izognejo širjenju škodljivih učinkov, tako da olajšajo spoštovanje pravil drugim državam članicam, zlasti z upoštevanjem priporočil za druge države članice, ko pripravljajo svoje politike;

| 22. | pozdravlja končanje postopkov zvezi s čezmernim primanjkljajem za več držav članic; upa, da bo v bližnji prihodnosti končanih še več postopkov; poziva vse politične voditelje, naj si prizadevajo za takšne cilje in izpolnijo svoje zaveze, pri tem pa upoštevajo makroekonomsko okolje; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja končanje postopkov zvezi s čezmernim primanjkljajem za več držav članic; upa, da bo v bližnji prihodnosti končanih še več postopkov; poziva vse politične voditelje, naj si prizadevajo za takšne cilje in izpolnijo svoje zaveze, pri tem pa upoštevajo makroekonomsko okolje;

| 23. | priznava, da se zadnja leta od vseh evropskih državljanov zahtevajo zelo velika prizadevanja; |
| --- | --- |

23.

priznava, da se zadnja leta od vseh evropskih državljanov zahtevajo zelo velika prizadevanja;

| 24. | poziva vse udeležene strani, naj hitro dosežejo dogovor o drugem svežnju o ekonomskem upravljanju, da se dopolni veljavna zakonodaja, ki je bila sprejeta s postopkom soodločanja; |
| --- | --- |

24.

poziva vse udeležene strani, naj hitro dosežejo dogovor o drugem svežnju o ekonomskem upravljanju, da se dopolni veljavna zakonodaja, ki je bila sprejeta s postopkom soodločanja;

| 25. | zahteva, da strani, ki so sodelovale pri odločanju Sveta, teh sklepov ne postavljajo pod vprašaj le nekaj časa po njihovem sprejetju; |
| --- | --- |

25.

zahteva, da strani, ki so sodelovale pri odločanju Sveta, teh sklepov ne postavljajo pod vprašaj le nekaj časa po njihovem sprejetju;

| 26. | izraža pohvalo za dosedanji gospodarski dialog med Evropskim parlamentom in državnimi predstavniki; poudarja, da je ta dialog pomemben za doseganje polno delujočega okvira evropskega semestra in potrebne ravni demokratične odgovornosti vseh udeležencev; ponovno poudarja svojo zavezo za nadaljevanje dialogov, ki morajo biti pomemben element okrepljene vseevropske razprave o gospodarskih in družbenih prednostnih nalogah in instrumentih; meni, da je gospodarski dialog mejnik na poti k večji demokratični odgovornosti v zvezi z nadzorom in usklajevanjem gospodarskih politik v EMU; |
| --- | --- |

26.

izraža pohvalo za dosedanji gospodarski dialog med Evropskim parlamentom in državnimi predstavniki; poudarja, da je ta dialog pomemben za doseganje polno delujočega okvira evropskega semestra in potrebne ravni demokratične odgovornosti vseh udeležencev; ponovno poudarja svojo zavezo za nadaljevanje dialogov, ki morajo biti pomemben element okrepljene vseevropske razprave o gospodarskih in družbenih prednostnih nalogah in instrumentih; meni, da je gospodarski dialog mejnik na poti k večji demokratični odgovornosti v zvezi z nadzorom in usklajevanjem gospodarskih politik v EMU;

| 27. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropski parlament pri glavnih ekonomskih odločitvah, ki izhajajo iz krize, redno potisnjen na stran, in meni, da ga je treba vključiti zaradi večje legitimnosti odločitev, ki vplivajo na vse državljane; |
| --- | --- |

27.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropski parlament pri glavnih ekonomskih odločitvah, ki izhajajo iz krize, redno potisnjen na stran, in meni, da ga je treba vključiti zaradi večje legitimnosti odločitev, ki vplivajo na vse državljane;

| 28. | meni, da je treba okrepiti legitimnost semestra in odpraviti preostale pravne nejasnosti, ki bi sicer v prihodnje lahko povzročile institucionalna navzkrižja, vključno s prekrivanjem in podvajanjem pristojnosti in odgovornosti, ter pomanjkanje jasnosti in večjo zapletenost institucionalnega okvira EU; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba okrepiti legitimnost semestra in odpraviti preostale pravne nejasnosti, ki bi sicer v prihodnje lahko povzročile institucionalna navzkrižja, vključno s prekrivanjem in podvajanjem pristojnosti in odgovornosti, ter pomanjkanje jasnosti in večjo zapletenost institucionalnega okvira EU;

| 29. | obžaluje, da ima parlamentarni nadzor le manjšo vlogo v procesu, in poudarja, da evropski semester nikakor ne sme ogroziti posebnih pravic Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da ima parlamentarni nadzor le manjšo vlogo v procesu, in poudarja, da evropski semester nikakor ne sme ogroziti posebnih pravic Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov;

| 30. | poziva Komisijo, naj poroča o napredku glede pobude Parlamenta v resoluciji z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik, naj civilno družbo in socialne partnerje spodbudi k pripravi vzporednega letnega poročila o napredku držav članic v zvezi z glavnimi cilji ter izvajanjem ukrepov, predlaganih v nacionalnih programih reform; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj poroča o napredku glede pobude Parlamenta v resoluciji z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik, naj civilno družbo in socialne partnerje spodbudi k pripravi vzporednega letnega poročila o napredku držav članic v zvezi z glavnimi cilji ter izvajanjem ukrepov, predlaganih v nacionalnih programih reform;

| 31. | poziva Komisijo in Svet, naj se dogovorita o oprijemljivih ukrepih, ki bodo izboljšali sodelovanje in udeležbo socialnih partnerjev, nevladnih organizacij in lokalnih organov pri zasnovi in izvajanju trajnostnih politik v okviru evropskega semestra na nacionalni in evropski ravni; pozdravlja, da si je ciprsko predsedstvo ta izziv opredelilo kot eno od prednostnih nalog; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in Svet, naj se dogovorita o oprijemljivih ukrepih, ki bodo izboljšali sodelovanje in udeležbo socialnih partnerjev, nevladnih organizacij in lokalnih organov pri zasnovi in izvajanju trajnostnih politik v okviru evropskega semestra na nacionalni in evropski ravni; pozdravlja, da si je ciprsko predsedstvo ta izziv opredelilo kot eno od prednostnih nalog;

| 32. | poudarja potrebo po krepitvi delovnih metod Euroskupine, da bi povečali njeno splošno odgovornost do Evropskega parlamenta; meni tudi, da je treba okrepiti pristop Skupnosti; |
| --- | --- |

32.

poudarja potrebo po krepitvi delovnih metod Euroskupine, da bi povečali njeno splošno odgovornost do Evropskega parlamenta; meni tudi, da je treba okrepiti pristop Skupnosti;

| 33. | meni, da bi bilo treba gospodarski dialog razširiti po zgledu monetarnega dialoga z ECB, da bi vključeval redne razprave med Evropskim parlamentom, Komisijo in predsednikom Ecofina o pripravah in nadaljnjih ukrepih glede letnega pregleda rasti in priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi bilo treba gospodarski dialog razširiti po zgledu monetarnega dialoga z ECB, da bi vključeval redne razprave med Evropskim parlamentom, Komisijo in predsednikom Ecofina o pripravah in nadaljnjih ukrepih glede letnega pregleda rasti in priporočil za posamezne države;

| 34. | ponovno poudarja potrebo po vključitvi Evropskega parlamenta – edine izvoljene nadnacionalne evropske institucije – v usklajevanje gospodarskih politik; |
| --- | --- |

34.

ponovno poudarja potrebo po vključitvi Evropskega parlamenta – edine izvoljene nadnacionalne evropske institucije – v usklajevanje gospodarskih politik;

| 35. | opozarja, da mora biti Evropski parlament priznan kot primeren evropski demokratični forum, ki lahko zagotovi skupno oceno ob koncu evropskega semestra; meni, da bi morali kot znak tega priznanja predstavniki institucij EU in gospodarski subjekti, ki sodelujejo v procesu, poslancem Evropskega parlamenta na zahtevo zagotoviti informacije; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da mora biti Evropski parlament priznan kot primeren evropski demokratični forum, ki lahko zagotovi skupno oceno ob koncu evropskega semestra; meni, da bi morali kot znak tega priznanja predstavniki institucij EU in gospodarski subjekti, ki sodelujejo v procesu, poslancem Evropskega parlamenta na zahtevo zagotoviti informacije;

| 36. | ponovno poziva k nujnemu ukrepanju za izboljšanje stabilnosti finančnega sistema v euroobmočju in k pospešenemu vzpostavljanju prave ekonomske in monetarne unije, ki bo temeljila na večji demokratični legitimnosti in odgovornosti, ter k izvajanju strategije EU 2020; ponavlja, da so takšni ukrepi potrebni, da se spet doseže stabilnost po vsem svetu, saj je Unija eden od ključnih globalnih akterjev; poziva vse politične voditelje, naj sprejmejo potrebne ukrepe, ki bodo privedli do izpolnitve tega cilja; |
| --- | --- |

36.

ponovno poziva k nujnemu ukrepanju za izboljšanje stabilnosti finančnega sistema v euroobmočju in k pospešenemu vzpostavljanju prave ekonomske in monetarne unije, ki bo temeljila na večji demokratični legitimnosti in odgovornosti, ter k izvajanju strategije EU 2020; ponavlja, da so takšni ukrepi potrebni, da se spet doseže stabilnost po vsem svetu, saj je Unija eden od ključnih globalnih akterjev; poziva vse politične voditelje, naj sprejmejo potrebne ukrepe, ki bodo privedli do izpolnitve tega cilja;

| 37. | opozarja, da so priporočila Komisije prispevek k spomladanskemu zasedanju Sveta; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da so priporočila Komisije prispevek k spomladanskemu zasedanju Sveta;

| 38. | opozarja, da bi bilo treba vsak sklep Sveta, ki ne sledi priporočilom Komisije, ustrezno pojasniti in podpreti z izčrpno obrazložitvijo; pozdravlja načelo "upoštevaj ali pojasni", ki ga uvaja sveženj o ekonomskem upravljanju v zvezi s priporočili za posamezne države; meni, da bo takšna klavzula povečala preglednost procesa evropskega semestra in nadzor nad njim; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da bi bilo treba vsak sklep Sveta, ki ne sledi priporočilom Komisije, ustrezno pojasniti in podpreti z izčrpno obrazložitvijo; pozdravlja načelo "upoštevaj ali pojasni", ki ga uvaja sveženj o ekonomskem upravljanju v zvezi s priporočili za posamezne države; meni, da bo takšna klavzula povečala preglednost procesa evropskega semestra in nadzor nad njim;

| 39. | Komisija bi morala na podlagi evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik (dokončno kodificiranega v Uredbi (ES) št. 1466/97) predstaviti okvirno uredbo, ki bi določala vlogo (vključno s časovnim razporedom) držav članic in institucij EU na različnih stopnjah cikla semestra; |
| --- | --- |

39.

Komisija bi morala na podlagi evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik (dokončno kodificiranega v Uredbi (ES) št. 1466/97) predstaviti okvirno uredbo, ki bi določala vlogo (vključno s časovnim razporedom) držav članic in institucij EU na različnih stopnjah cikla semestra;

Sektorski prispevek k evropskemu semestru 2012

Zaposlovanje in socialna politika

| 40. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti" (COM(2012) 0173) in delovne dokumente njenih služb; poziva Komisijo, naj v letnem pregledu rasti za leto 2013 kot glavne prednostne naloge določi izrabo potenciala zelenega gospodarstva, zdravstvenega in socialnega varstva ter informacijsko-komunikacijskega sektorja za ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti" (COM(2012) 0173) in delovne dokumente njenih služb; poziva Komisijo, naj v letnem pregledu rasti za leto 2013 kot glavne prednostne naloge določi izrabo potenciala zelenega gospodarstva, zdravstvenega in socialnega varstva ter informacijsko-komunikacijskega sektorja za ustvarjanje novih delovnih mest;

| 41. | obžaluje, da kljub političnim zavezam, danim na zasedanju Evropskega sveta spomladi 2012, in smernicam Komisije v svežnju ukrepov za zaposlovanje, večina držav članic v svojih nacionalnih programih reform za leto 2012 ni predložila nacionalnega načrta za delovna mesta; obžaluje, da Komisija tega ni določila kot zavezo, ki bi jo morale države članice spoštovati, in poziva Komisijo, naj pozove države članice k čimprejšnji predložitvi nacionalnih načrtov za delovna mesta; nadalje poziva, naj nacionalni načrti za delovna mesta vključujejo celovite ukrepe za ustvarjanje delovnih mest in zeleno zaposlovanje, povezavo med politikami zaposlovanja in finančnimi instrumenti, reforme trga dela, jasen razpored za postopno uvajanje večletne agende reform v naslednjih dvanajstih mesecih in navedbo področij in regij, ki se soočajo s primanjkljaji in presežki pri specializacijah; poziva Komisijo, naj nadgradi načrt za sistem spremljanja trga dela, ki bo temeljil na objektivnih podatkih, in načrt za individualni program sledenja za države, ki ne delujejo v skladu s priporočili za posamezne države; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da kljub političnim zavezam, danim na zasedanju Evropskega sveta spomladi 2012, in smernicam Komisije v svežnju ukrepov za zaposlovanje, večina držav članic v svojih nacionalnih programih reform za leto 2012 ni predložila nacionalnega načrta za delovna mesta; obžaluje, da Komisija tega ni določila kot zavezo, ki bi jo morale države članice spoštovati, in poziva Komisijo, naj pozove države članice k čimprejšnji predložitvi nacionalnih načrtov za delovna mesta; nadalje poziva, naj nacionalni načrti za delovna mesta vključujejo celovite ukrepe za ustvarjanje delovnih mest in zeleno zaposlovanje, povezavo med politikami zaposlovanja in finančnimi instrumenti, reforme trga dela, jasen razpored za postopno uvajanje večletne agende reform v naslednjih dvanajstih mesecih in navedbo področij in regij, ki se soočajo s primanjkljaji in presežki pri specializacijah; poziva Komisijo, naj nadgradi načrt za sistem spremljanja trga dela, ki bo temeljil na objektivnih podatkih, in načrt za individualni program sledenja za države, ki ne delujejo v skladu s priporočili za posamezne države;

| 42. | predlaga, naj Komisija spremlja pripravo nacionalnih programov za delovna mesta; |
| --- | --- |

42.

predlaga, naj Komisija spremlja pripravo nacionalnih programov za delovna mesta;

| 43. | poudarja, da je socialno podjetništvo del evropskega socialnega modela in enotnega trga ter si zato zasluži veliko priznanje in podporo ter da je treba pri oblikovanju evropskih politik upoštevati njegove posebnosti; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi okvir za socialno gospodarstvo in tako potrdi njegove sestavne dele in vključi tako države članice kot zainteresirane strani, da se spodbudi izmenjava najboljše prakse, saj je to pomemben element evropskega socialnega modela in enotnega trga; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je socialno podjetništvo del evropskega socialnega modela in enotnega trga ter si zato zasluži veliko priznanje in podporo ter da je treba pri oblikovanju evropskih politik upoštevati njegove posebnosti; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi okvir za socialno gospodarstvo in tako potrdi njegove sestavne dele in vključi tako države članice kot zainteresirane strani, da se spodbudi izmenjava najboljše prakse, saj je to pomemben element evropskega socialnega modela in enotnega trga;

| 44. | poudarja pomembnost zagotavljanja večje socialne kohezije, ne da bi se pri tem zanemarjalo sodelovanja med podjetji, kar bi lahko spodbujali predvsem s tem, da bi jim omogočili pospeševanje njihovih inovativnih in pozitivnih dejavnosti na socialnem področju s pomočjo oznake, ki bi pritegnila nove vlagatelje ter dolgoročno spodbujala razvoj evropskega socialnega modela; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomembnost zagotavljanja večje socialne kohezije, ne da bi se pri tem zanemarjalo sodelovanja med podjetji, kar bi lahko spodbujali predvsem s tem, da bi jim omogočili pospeševanje njihovih inovativnih in pozitivnih dejavnosti na socialnem področju s pomočjo oznake, ki bi pritegnila nove vlagatelje ter dolgoročno spodbujala razvoj evropskega socialnega modela;

| 45. | pozdravlja, da se priznava pomembnost dostopa MSP do financiranja, saj so MSP temelj zaposlovanja in ustvarjanja delovnih mest v EU in imajo pomemben potencial za zmanjševanje brezposelnosti mladih in odpravo razlik med spoloma; poziva države članice, naj v svojih nacionalnih načrtih za rast kot absolutno prednostno nalogo določijo dostop MSP do financiranja; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja, da se priznava pomembnost dostopa MSP do financiranja, saj so MSP temelj zaposlovanja in ustvarjanja delovnih mest v EU in imajo pomemben potencial za zmanjševanje brezposelnosti mladih in odpravo razlik med spoloma; poziva države članice, naj v svojih nacionalnih načrtih za rast kot absolutno prednostno nalogo določijo dostop MSP do financiranja;

| 46. | obžaluje, da Svet ni upošteval poziva Parlamenta in se v smernicah za leto 2012 ni poudaril kakovosti delovnih mest; soglaša s Komisijo, da bi morale vse pogodbe o zaposlitvi delavcem omogočiti dostop do osnovnega nabora pravic, vključno s pokojninskimi pravicami, socialnim varstvom in dostopom do vseživljenjskega učenja; Komisijo poziva, naj v letni pregled rasti v letu 2013 vključi kakovost delovnih mest, usposabljanje in nadaljnje usposabljanje, temeljne pravice delavcev in podpiranje mobilnosti na trgu dela, samozaposlovanje ter čezmejno mobilnost z okrepitvijo varnosti za delavce pri menjavi zaposlitve; |
| --- | --- |

46.

obžaluje, da Svet ni upošteval poziva Parlamenta in se v smernicah za leto 2012 ni poudaril kakovosti delovnih mest; soglaša s Komisijo, da bi morale vse pogodbe o zaposlitvi delavcem omogočiti dostop do osnovnega nabora pravic, vključno s pokojninskimi pravicami, socialnim varstvom in dostopom do vseživljenjskega učenja; Komisijo poziva, naj v letni pregled rasti v letu 2013 vključi kakovost delovnih mest, usposabljanje in nadaljnje usposabljanje, temeljne pravice delavcev in podpiranje mobilnosti na trgu dela, samozaposlovanje ter čezmejno mobilnost z okrepitvijo varnosti za delavce pri menjavi zaposlitve;

| 47. | poziva države članice, naj se borijo proti obstoječim nedostojnim delovnim pogodbam in njihovem širjenju ter lažni samozaposlitvi ter zagotovijo, da imajo osebe, ki so zaposlene s pogodbami za določen čas ali pogodbami o zaposlitvi s krajšim delovnim časom, pa tudi samozaposlene osebe, ustrezno socialno varstvo in dostop do usposabljanja, kadar je to mogoče, pa tudi do nadaljnjega usposabljanja, ter naj izvajajo ustrezne okvirne sporazume; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj se borijo proti obstoječim nedostojnim delovnim pogodbam in njihovem širjenju ter lažni samozaposlitvi ter zagotovijo, da imajo osebe, ki so zaposlene s pogodbami za določen čas ali pogodbami o zaposlitvi s krajšim delovnim časom, pa tudi samozaposlene osebe, ustrezno socialno varstvo in dostop do usposabljanja, kadar je to mogoče, pa tudi do nadaljnjega usposabljanja, ter naj izvajajo ustrezne okvirne sporazume;

| 48. | poziva k izboljšanju prožnosti trga dela z uvajanjem sodobnih oblik pogodb o zaposlitvi; priznava, da je zaposlitev za krajši delovni čas pogosto izbira zaposlenega, predvsem žensk; |
| --- | --- |

48.

poziva k izboljšanju prožnosti trga dela z uvajanjem sodobnih oblik pogodb o zaposlitvi; priznava, da je zaposlitev za krajši delovni čas pogosto izbira zaposlenega, predvsem žensk;

| 49. | pozdravlja priporočila za povečanje udeležbe žensk na trgu dela; vendar opaža, da manjka pristop za enakost med spoloma, ki bi segal dlje od stopenj zaposlenosti; poziva Komisijo, naj v svojih političnih smernicah obravnava segregacijo trga dela, neenako porazdelitev odgovornosti za nego in varstvo ter učinke fiskalne konsolidacije za ženske; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja priporočila za povečanje udeležbe žensk na trgu dela; vendar opaža, da manjka pristop za enakost med spoloma, ki bi segal dlje od stopenj zaposlenosti; poziva Komisijo, naj v svojih političnih smernicah obravnava segregacijo trga dela, neenako porazdelitev odgovornosti za nego in varstvo ter učinke fiskalne konsolidacije za ženske;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo nizko udeležbo prikrajšanih skupin na trgu dela, vključno s pripadniki manjšin (npr. Romi), osebami, ki prihajajo iz najrevnejših mikroregij, in invalidi; poziva Komisijo in države članice, naj se posvetijo tudi neenakomerni porazdelitvi delovnih mest med regije in socialne skupine ter učinkom fiskalne konsolidacije za ranljive družbene skupine; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo nizko udeležbo prikrajšanih skupin na trgu dela, vključno s pripadniki manjšin (npr. Romi), osebami, ki prihajajo iz najrevnejših mikroregij, in invalidi; poziva Komisijo in države članice, naj se posvetijo tudi neenakomerni porazdelitvi delovnih mest med regije in socialne skupine ter učinkom fiskalne konsolidacije za ranljive družbene skupine;

| 51. | je seznanjen s priporočili v zvezi s plačami, ki so jih prejele nekatere države članice; poudarja, da so plače predvsem dohodek, od katerega morajo delavci živeti; poudarja, da lahko praksa Komisije, da določi oblikovanje in višino plač v državah iz programa, poveča nevarnost revščine delavcev ali neenakosti v plačah, ki prizadenejo skupine z nizkimi dohodki; poziva Komisijo, naj okrepi politične smernice za tiste države članice, v katerih so plače stagnirale v primerjavi s stopnjo produktivnosti, ob tem pa upošteva neodvisnost socialnih partnerjev, ki je zaščitena med drugim v členih 152 in 153(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

51.

je seznanjen s priporočili v zvezi s plačami, ki so jih prejele nekatere države članice; poudarja, da so plače predvsem dohodek, od katerega morajo delavci živeti; poudarja, da lahko praksa Komisije, da določi oblikovanje in višino plač v državah iz programa, poveča nevarnost revščine delavcev ali neenakosti v plačah, ki prizadenejo skupine z nizkimi dohodki; poziva Komisijo, naj okrepi politične smernice za tiste države članice, v katerih so plače stagnirale v primerjavi s stopnjo produktivnosti, ob tem pa upošteva neodvisnost socialnih partnerjev, ki je zaščitena med drugim v členih 152 in 153(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| 52. | pozdravlja, da sta Komisija in Svet namenila večji poudarek boju proti brezposelnosti mladih; poziva Komisijo, naj brez poseganja v nacionalno zakonodajo nemudoma predlaga zavezujoče evropsko jamstvo za mlade, da bi se občutno izboljšal položaj mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, in da bi se postopoma rešil problem brezposelnosti mladih v EU; poudarja, da evropsko jamstvo za mlade zahteva posebno evropsko finančno podporo, zlasti v tistih državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti, in poziva, naj se temu namenijo določena neporabljena sredstva iz strukturnih skladov; poziva Svet, naj čim prej sprejme predloge v svežnju ukrepov za zaposlovanje; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja, da sta Komisija in Svet namenila večji poudarek boju proti brezposelnosti mladih; poziva Komisijo, naj brez poseganja v nacionalno zakonodajo nemudoma predlaga zavezujoče evropsko jamstvo za mlade, da bi se občutno izboljšal položaj mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, in da bi se postopoma rešil problem brezposelnosti mladih v EU; poudarja, da evropsko jamstvo za mlade zahteva posebno evropsko finančno podporo, zlasti v tistih državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti, in poziva, naj se temu namenijo določena neporabljena sredstva iz strukturnih skladov; poziva Svet, naj čim prej sprejme predloge v svežnju ukrepov za zaposlovanje;

| 53. | pozdravlja, da je v smernice za leto 2012 vključeno priporočilo za odpravo socialnih posledic krize in da je v priporočilih za posamezne države boju proti revščini namenjen večji poudarek; vendar je resno zaskrbljen nad čedalje večjo revščino (vključno z revščino zaposlenih in revščino med starejšimi) in brezposelnostjo v EU; poziva države članice, naj povečajo ambicije in pospešijo ukrepe za boj proti revščini ter natančno sledijo priporočilom Komisije; izrecno poziva Komisijo, naj se v letnem pregledu rasti za leto 2013 posveti odpravljanju revščine zaposlenih, revščine med ljudmi, ki so slabo ali sploh niso povezani s trgom dela, in revščine med starejšimi; poudarja, da je treba člen 9 PDEU upoštevati v celotnem evropskem semestru; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja, da je v smernice za leto 2012 vključeno priporočilo za odpravo socialnih posledic krize in da je v priporočilih za posamezne države boju proti revščini namenjen večji poudarek; vendar je resno zaskrbljen nad čedalje večjo revščino (vključno z revščino zaposlenih in revščino med starejšimi) in brezposelnostjo v EU; poziva države članice, naj povečajo ambicije in pospešijo ukrepe za boj proti revščini ter natančno sledijo priporočilom Komisije; izrecno poziva Komisijo, naj se v letnem pregledu rasti za leto 2013 posveti odpravljanju revščine zaposlenih, revščine med ljudmi, ki so slabo ali sploh niso povezani s trgom dela, in revščine med starejšimi; poudarja, da je treba člen 9 PDEU upoštevati v celotnem evropskem semestru;

| 54. | poudarja, da je treba od držav članic zahtevati dodatne zaveze na socialnem področju, EU pa pooblastiti za izvajanje prednostnih nalog, ki so bile izbrane v zvezi z rastjo in socialno kohezijo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba od držav članic zahtevati dodatne zaveze na socialnem področju, EU pa pooblastiti za izvajanje prednostnih nalog, ki so bile izbrane v zvezi z rastjo in socialno kohezijo na enotnem trgu;

| 55. | poudarja, da je treba razviti nova orodja za boj proti socialnim neravnovesjem in brezposelnosti v Evropi; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba razviti nova orodja za boj proti socialnim neravnovesjem in brezposelnosti v Evropi;

| 56. | poziva države članice in Evropski svet, naj vključijo ministre za socialne zadeve in zdravstvo v proces evropskega semestra in v vse faze procesa nacionalnih programov reform, saj bodo tako okrepili vlogo Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, kar je nujno, saj vprašanja pokojnin, plačne politike in davčna obremenitev plač spadajo v njegov mandat; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice in Evropski svet, naj vključijo ministre za socialne zadeve in zdravstvo v proces evropskega semestra in v vse faze procesa nacionalnih programov reform, saj bodo tako okrepili vlogo Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, kar je nujno, saj vprašanja pokojnin, plačne politike in davčna obremenitev plač spadajo v njegov mandat;

| 57. | poziva Komisijo, naj poroča o uporabi skupnega, poenotenega sklopa referenčnih meril po vsej EU za ocenjevanje nacionalnih programov reform; poudarja, da bi morali standardi in podatki poleg ekonomskih podatkov odražati tudi socialno vključenost in okoljsko trajnost; poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k uporabi socialnih kazalnikov in podatkov za merjenje uspešnosti in razvoja, ki sega dlje od merjenja BDP, saj je to ključno za merjenje uspešnosti pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj poroča o uporabi skupnega, poenotenega sklopa referenčnih meril po vsej EU za ocenjevanje nacionalnih programov reform; poudarja, da bi morali standardi in podatki poleg ekonomskih podatkov odražati tudi socialno vključenost in okoljsko trajnost; poziva Komisijo, naj spodbuja države članice k uporabi socialnih kazalnikov in podatkov za merjenje uspešnosti in razvoja, ki sega dlje od merjenja BDP, saj je to ključno za merjenje uspešnosti pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

Proračunska politika

| 58. | poziva Komisijo, naj v naslednjem letnem pregledu rasti v celoti obravnava in poudari vlogo proračuna EU v procesu evropskega semestra s predložitvijo dejanskih in konkretnih podatkov o tem, kako ta proračun kot pobudnik in katalizator, s spodbujanjem sinergij ter z dopolnilnimi učinki vpliva na splošno javno porabo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; poleg tega meni, da lahko financiranje na ravni EU ustvari prihranke v proračunih držav članic in da je to treba poudariti; meni, da ima proračun EU zelo pomembno vlogo pri spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest ter uspešnem zmanjšanju makroekonomskih neravnovesij v Uniji; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj v naslednjem letnem pregledu rasti v celoti obravnava in poudari vlogo proračuna EU v procesu evropskega semestra s predložitvijo dejanskih in konkretnih podatkov o tem, kako ta proračun kot pobudnik in katalizator, s spodbujanjem sinergij ter z dopolnilnimi učinki vpliva na splošno javno porabo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; poleg tega meni, da lahko financiranje na ravni EU ustvari prihranke v proračunih držav članic in da je to treba poudariti; meni, da ima proračun EU zelo pomembno vlogo pri spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest ter uspešnem zmanjšanju makroekonomskih neravnovesij v Uniji;

| 59. | poziva Svet, naj med pogajanji o proračunu EU za leto 2013 sprejme politično in javno razpravo glede višine odobritev, potrebnih za izvajanje Pakta za rast in delovna mesta, ki ga je Evropski svet sprejel junija 2012; je resno zaskrbljen zaradi večkrat izraženega stališča Sveta glede umetnega znižanja ravni odobritev plačil, razpoložljivih v proračunu EU, kar bi ogrozilo sposobnost EU, da izpolni svoje pravne in politične zaveze; še enkrat poziva Svet, naj se s Parlamentom in Komisijo dogovori o skupni metodi ocenjevanja dejanskih finančnih potreb; opozarja na nujnost razmer, zlasti v razdelkih 1a in 1b (konkurenčnost za rast in zaposlovanje/kohezija za rast in zaposlovanje) ter v skladih za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

59.

poziva Svet, naj med pogajanji o proračunu EU za leto 2013 sprejme politično in javno razpravo glede višine odobritev, potrebnih za izvajanje Pakta za rast in delovna mesta, ki ga je Evropski svet sprejel junija 2012; je resno zaskrbljen zaradi večkrat izraženega stališča Sveta glede umetnega znižanja ravni odobritev plačil, razpoložljivih v proračunu EU, kar bi ogrozilo sposobnost EU, da izpolni svoje pravne in politične zaveze; še enkrat poziva Svet, naj se s Parlamentom in Komisijo dogovori o skupni metodi ocenjevanja dejanskih finančnih potreb; opozarja na nujnost razmer, zlasti v razdelkih 1a in 1b (konkurenčnost za rast in zaposlovanje/kohezija za rast in zaposlovanje) ter v skladih za razvoj podeželja;

| 60. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti, sprejete v Paktu za rast in stabilnost, in premislijo o prerazporeditvah v okviru svojih nacionalnih strukturnih in kohezijskih finančnih okvirov (55 milijard EUR) v podporo raziskavam in inovacijam, MSP (vključno z omogočanjem lažjega dostopa MSP do sredstev EU) in zaposlovanju mladih; poziva Komisijo, naj v letnem pregledu rasti za leto 2013, ki bo objavljen novembra 2012, predstavi celotno sliko o dosežkih na tem področju; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti, sprejete v Paktu za rast in stabilnost, in premislijo o prerazporeditvah v okviru svojih nacionalnih strukturnih in kohezijskih finančnih okvirov (55 milijard EUR) v podporo raziskavam in inovacijam, MSP (vključno z omogočanjem lažjega dostopa MSP do sredstev EU) in zaposlovanju mladih; poziva Komisijo, naj v letnem pregledu rasti za leto 2013, ki bo objavljen novembra 2012, predstavi celotno sliko o dosežkih na tem področju;

| 61. | poleg tega poudarja, da Pakt za stabilnost in rast izrecno poziva države članice, naj del sredstev, ki so jim bila dodeljena v okviru strukturnih skladov, uporabijo za sodelovanje z Evropsko investicijsko banko v mehanizmih posojilnih tveganj in posojilnih jamstev za znanje in spretnosti, učinkovito porabo virov, strateško infrastrukturo in dostop do financiranja za MSP; meni, da bi si morali pristojni organi držav članic prizadevati za čim večji izkoristek možnosti za rast, ki jih ponujajo že sprejete pobude EU, ki se financirajo iz proračuna EU, kot je pilotna faza za projektne obveznice, različni obstoječi inovativni finančni instrumenti EU, ki obstajajo že od leta 2007 na področju raziskav, inovacij, podpore MSP in mikrokreditnih shem; poleg tega poudarja povečane posojilne zmogljivosti EIB za obdobje 2012–2015; meni, da bi vsi ti ukrepi s pravilno kombinacijo in izvajanjem lahko bili temelj naložbenega programa EU za prihodnja leta in imeli izredno pozitiven učinek na BDP in zaposlovanje v EU-27, pri čemer nekateri strokovnjaki ocenjujejo, da bi se BDP povečal za 0,56 %, nastalo pa bi 1,2 milijona novih delovnih mest; |
| --- | --- |

61.

poleg tega poudarja, da Pakt za stabilnost in rast izrecno poziva države članice, naj del sredstev, ki so jim bila dodeljena v okviru strukturnih skladov, uporabijo za sodelovanje z Evropsko investicijsko banko v mehanizmih posojilnih tveganj in posojilnih jamstev za znanje in spretnosti, učinkovito porabo virov, strateško infrastrukturo in dostop do financiranja za MSP; meni, da bi si morali pristojni organi držav članic prizadevati za čim večji izkoristek možnosti za rast, ki jih ponujajo že sprejete pobude EU, ki se financirajo iz proračuna EU, kot je pilotna faza za projektne obveznice, različni obstoječi inovativni finančni instrumenti EU, ki obstajajo že od leta 2007 na področju raziskav, inovacij, podpore MSP in mikrokreditnih shem; poleg tega poudarja povečane posojilne zmogljivosti EIB za obdobje 2012–2015; meni, da bi vsi ti ukrepi s pravilno kombinacijo in izvajanjem lahko bili temelj naložbenega programa EU za prihodnja leta in imeli izredno pozitiven učinek na BDP in zaposlovanje v EU-27, pri čemer nekateri strokovnjaki ocenjujejo, da bi se BDP povečal za 0,56 %, nastalo pa bi 1,2 milijona novih delovnih mest;

| 62. | zato države članice poziva, naj svoj prispevek v proračun EU na osnovi BND ne pojmujejo kot prilagodljivo spremenljivko v svojih prizadevanjih za konsolidacijo in naj si prav tako ne prizadevajo umetno zmanjšati obsega izdatkov za proračun EU za povečanje rasti v nasprotju s svojimi političnimi zavezami, sprejetimi na najvišji ravni; se kljub temu zaveda gospodarske zagate zaradi potrebe po kratkoročni konsolidaciji javnih financ na eni strani in morebitnim povečanjem prispevka na osnovi BND za nekatere države članice zaradi povečane ravni plačil v proračunu EU; zato ponovno odločno poziva k reformi v financiranju proračuna EU, o kateri naj bi se dogovorili v okviru pogajanj za večletni finančni okvir 2014–2020, tako da bi se do leta 2020 delež prispevka držav članic na osnovi BND zmanjšal na 40 %, s čimer bi pomagali državam članicam pri prizadevanjih za konsolidacijo (42); |
| --- | --- |

62.

zato države članice poziva, naj svoj prispevek v proračun EU na osnovi BND ne pojmujejo kot prilagodljivo spremenljivko v svojih prizadevanjih za konsolidacijo in naj si prav tako ne prizadevajo umetno zmanjšati obsega izdatkov za proračun EU za povečanje rasti v nasprotju s svojimi političnimi zavezami, sprejetimi na najvišji ravni; se kljub temu zaveda gospodarske zagate zaradi potrebe po kratkoročni konsolidaciji javnih financ na eni strani in morebitnim povečanjem prispevka na osnovi BND za nekatere države članice zaradi povečane ravni plačil v proračunu EU; zato ponovno odločno poziva k reformi v financiranju proračuna EU, o kateri naj bi se dogovorili v okviru pogajanj za večletni finančni okvir 2014–2020, tako da bi se do leta 2020 delež prispevka držav članic na osnovi BND zmanjšal na 40 %, s čimer bi pomagali državam članicam pri prizadevanjih za konsolidacijo (42);

| 63. | poleg tega poziva Komisijo, naj preuči možnost, da se prispevek v proračun EU na osnovi BND ne bi upošteval v izračunu strukturnega primanjkljaja, kot je opredeljen v drugem svežnju o ekonomskem upravljanju; |
| --- | --- |

63.

poleg tega poziva Komisijo, naj preuči možnost, da se prispevek v proračun EU na osnovi BND ne bi upošteval v izračunu strukturnega primanjkljaja, kot je opredeljen v drugem svežnju o ekonomskem upravljanju;

| 64. | opozarja, da bi znižanje ravni proračuna EU v pogajanjih o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 negativno vplivalo na rast in zaposlovanje v Uniji, saj ta proračun deluje kot katalizator za naložbe; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da bi znižanje ravni proračuna EU v pogajanjih o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 negativno vplivalo na rast in zaposlovanje v Uniji, saj ta proračun deluje kot katalizator za naložbe;

Notranji trg

| 65. | poziva Komisijo, naj enotni trg obravnava kot glavno prednostno nalogo, saj znatno prispeva k uresničevanju ciljev evropskega semestra – trajnostne gospodarske rasti in zaposlenosti; meni, da bi morala priporočila Komisije za posamezne države državam članicam omogočati več praktičnih rešitev za boljše delovanje enotnega trga, da bi tako z močnejšo podporo javnosti in močnejšo politično zavezo spodbudili dokončanje enotnega trga; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj enotni trg obravnava kot glavno prednostno nalogo, saj znatno prispeva k uresničevanju ciljev evropskega semestra – trajnostne gospodarske rasti in zaposlenosti; meni, da bi morala priporočila Komisije za posamezne države državam članicam omogočati več praktičnih rešitev za boljše delovanje enotnega trga, da bi tako z močnejšo podporo javnosti in močnejšo politično zavezo spodbudili dokončanje enotnega trga;

| 66. | poziva Svet in Komisijo, naj evropski semester povežeta z Aktom za enotni trg, da bi zagotovila usklajenost evropske gospodarske politike in trajnostno rast; |
| --- | --- |

66.

poziva Svet in Komisijo, naj evropski semester povežeta z Aktom za enotni trg, da bi zagotovila usklajenost evropske gospodarske politike in trajnostno rast;

| 67. | poudarja, da morajo biti pobude, sprejete v okviru Akta za enotni trg, usklajene s cilji sedmih vodilnih pobud strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter da morajo prispevati k uresničevanju teh ciljev; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da morajo biti pobude, sprejete v okviru Akta za enotni trg, usklajene s cilji sedmih vodilnih pobud strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter da morajo prispevati k uresničevanju teh ciljev;

| 68. | poziva Komisijo, naj uskladi letno poročilo o integraciji enotnega trga z drugimi instrumenti za nadzor nad njim, na primer pregledom notranjega trga, da se prepreči prekrivanje, oblikujejo učinkovita in jasna priporočila in zagotovi celovitost evropske gospodarske politike; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj uskladi letno poročilo o integraciji enotnega trga z drugimi instrumenti za nadzor nad njim, na primer pregledom notranjega trga, da se prepreči prekrivanje, oblikujejo učinkovita in jasna priporočila in zagotovi celovitost evropske gospodarske politike;

| 69. | ob tem izraža pohvalo predlogu Komisije o oblikovanju priporočil o enotnem trgu za posamezne države, predvsem o pravilnem prenosu zakonodaje in rokih za prenos; poziva Komisijo, naj pospeši ukrepe za zagotovitev pravilnega izvajanja in izvrševanja zakonodaje EU v državah članicah ter odločno uporabi vsa svoja pooblastila; |
| --- | --- |

69.

ob tem izraža pohvalo predlogu Komisije o oblikovanju priporočil o enotnem trgu za posamezne države, predvsem o pravilnem prenosu zakonodaje in rokih za prenos; poziva Komisijo, naj pospeši ukrepe za zagotovitev pravilnega izvajanja in izvrševanja zakonodaje EU v državah članicah ter odločno uporabi vsa svoja pooblastila;

| 70. | poziva Komisijo in države članice, naj prednostno sprejmejo 12 glavnih ukrepov iz Akta za enotni trg in s tem pomembno prispevajo k celoviti in uravnoteženi okrepitvi enotnega trga. |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in države članice, naj prednostno sprejmejo 12 glavnih ukrepov iz Akta za enotni trg in s tem pomembno prispevajo k celoviti in uravnoteženi okrepitvi enotnega trga.

Ustavne zadeve

| 71. | meni, da je tesno sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu s členom 9 protokola št. 1 bistveno za vzpostavitev potrebne demokratične legitimnosti in nacionalne odgovornosti za proces semestra; poziva h krepitvi dialoga med evropsko in nacionalno ravnjo, pri čemer je treba spoštovati razdelitev dela med njima; |
| --- | --- |

71.

meni, da je tesno sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu s členom 9 protokola št. 1 bistveno za vzpostavitev potrebne demokratične legitimnosti in nacionalne odgovornosti za proces semestra; poziva h krepitvi dialoga med evropsko in nacionalno ravnjo, pri čemer je treba spoštovati razdelitev dela med njima;

| 72. | meni, da si je treba poleg zagotovitve sodelovanja med parlamenti tudi bolj prizadevati za komunikacijo z državljani in jih dejavno vključiti v proces; |
| --- | --- |

72.

meni, da si je treba poleg zagotovitve sodelovanja med parlamenti tudi bolj prizadevati za komunikacijo z državljani in jih dejavno vključiti v proces;

| 73. | meni, da bi morali imeti za manjšo zaskrbljenost glede legitimnosti nacionalni parlamenti dejavnejšo vlogo v procesu, in predlaga, da bi države članice notranje postopke prilagodile tako, da bodo lahko nacionalni parlamenti sodelovali v razpravi o državnih fiskalnih načrtih in načrtih za reforme pred njihovo predložitvijo EU; |
| --- | --- |

73.

meni, da bi morali imeti za manjšo zaskrbljenost glede legitimnosti nacionalni parlamenti dejavnejšo vlogo v procesu, in predlaga, da bi države članice notranje postopke prilagodile tako, da bodo lahko nacionalni parlamenti sodelovali v razpravi o državnih fiskalnih načrtih in načrtih za reforme pred njihovo predložitvijo EU;

Pravice žensk in enakost spolov

| 74. | ponovno poziva države članice, naj v proces evropskega semestra vključijo vidik enakosti spolov in naj se v politikah trga dela bolj osredotočijo na usposabljanje, tako da pri izvajanju političnih smernici iz letnega pregleda rasti upoštevajo potrebe in položaj žensk; izreka pohvalo državam članicam, ki so vidik enakosti spolov uveljavile v svojih nacionalnih programih reform, obžaluje pa, da so številne države članice izpustile vsako omembo spola; poziva Komisijo, naj državam članicam predlaga enotno obliko in merila za vključitev vidika enakosti spolov v nacionalne programe reform; |
| --- | --- |

74.

ponovno poziva države članice, naj v proces evropskega semestra vključijo vidik enakosti spolov in naj se v politikah trga dela bolj osredotočijo na usposabljanje, tako da pri izvajanju političnih smernici iz letnega pregleda rasti upoštevajo potrebe in položaj žensk; izreka pohvalo državam članicam, ki so vidik enakosti spolov uveljavile v svojih nacionalnih programih reform, obžaluje pa, da so številne države članice izpustile vsako omembo spola; poziva Komisijo, naj državam članicam predlaga enotno obliko in merila za vključitev vidika enakosti spolov v nacionalne programe reform;

| 75. | poziva države članice, naj v svojih nacionalnih programih reform določijo posebne kvantitativne cilje v skladu s statističnimi podatki o zaposlenosti žensk ter sprejmejo posebne ukrepe za ranljive skupine žensk (kot so mlade ženske, migrantke, invalidke in matere samohranilke); |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj v svojih nacionalnih programih reform določijo posebne kvantitativne cilje v skladu s statističnimi podatki o zaposlenosti žensk ter sprejmejo posebne ukrepe za ranljive skupine žensk (kot so mlade ženske, migrantke, invalidke in matere samohranilke);

| 76. | opozarja, da so razlike v plačah med moškimi in ženskami v EU še vedno problem in da to tudi vpliva na višino pokojnine, ki jo bodo ženske pozneje prejemale, kar lahko povzroči, da se bodo znašle pod pragom revščine; zato poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform določijo kvalitativne cilje za odpravo razlike v plačilu med ženskami in moškimi ter tako zmanjšajo nepošteno obravnavanje upokojenk in ranljivost starejših žensk zaradi revščine; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da so razlike v plačah med moškimi in ženskami v EU še vedno problem in da to tudi vpliva na višino pokojnine, ki jo bodo ženske pozneje prejemale, kar lahko povzroči, da se bodo znašle pod pragom revščine; zato poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform določijo kvalitativne cilje za odpravo razlike v plačilu med ženskami in moškimi ter tako zmanjšajo nepošteno obravnavanje upokojenk in ranljivost starejših žensk zaradi revščine;

*

* *

| 77. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu, vladam držav članic, Komisiji, nacionalnim parlamentom in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

77.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu, vladam držav članic, Komisiji, nacionalnim parlamentom in Evropski centralni banki.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0542.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(7)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0583.

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/120296.pdf

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0048.

(11)  UL C 219, 24.7.2012, str. 95.

(12)  UL C 219, 24.7.2012, str. 1.

(13)  UL C 219, 24.7.2012, str. 5.

(14)  UL C 219, 24.7.2012, str. 9.

(15)  UL C 219, 24.7.2012, str. 13.

(16)  UL C 219, 24.7.2012, str. 17.

(17)  UL C 219, 24.7.2012, str. 21.

(18)  UL C 219, 24.7.2012, str. 25.

(19)  UL C 219, 24.7.2012, str. 28.

(20)  UL C 219, 24.7.2012, str. 31.

(21)  UL C 219, 24.7.2012, str. 35.

(22)  UL C 219, 24.7.2012, str. 38.

(23)  UL C 219, 24.7.2012, str. 40.

(24)  UL C 219, 24.7.2012, str. 44.

(25)  UL C 219, 24.7.2012, str. 46.

(26)  UL C 219, 24.7.2012, str. 50.

(27)  UL C 219, 24.7.2012, str. 54.

(28)  UL C 219, 24.7.2012, str. 58.

(29)  UL C 219, 24.7.2012, str. 61.

(30)  UL C 219, 24.7.2012, str. 88.

(31)  UL C 219, 24.7.2012, str. 65.

(32)  UL C 219, 24.7.2012, str. 69.

(33)  UL C 219, 24.7.2012, str. 72.

(34)  UL C 219, 24.7.2012, str. 74.

(35)  UL C 219, 24.7.2012, str. 77.

(36)  UL C 219, 24.7.2012, str. 81.

(37)  UL C 219, 24.7.2012, str. 85.

(38)  UL C 219, 24.7.2012, str. 91.

(39)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0258.

(40)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(41)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0047.

(42)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0245.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/77

---

Petek, 26. oktober 2012Trgovinski odnosi med EU in Rusijo po vstopu Rusije v WTO

P7_TA(2012)0409

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o trgovinskih odnosih med Evropsko unijo in Rusijo po njenem pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji (2012/2695(RSP))

2014/C 72 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 14. decembra 2011 (1) o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 in resolucije z dne 9. junija 2011 (2) o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 9. in 10. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 14. decembra 2011 (1) o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 in resolucije z dne 9. junija 2011 (2) o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 9. in 10. junija 2011,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo (3), pogajanj za nov sporazum med Evropsko unijo in Rusijo, ki so se začela leta 2008, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo (3), pogajanj za nov sporazum med Evropsko unijo in Rusijo, ki so se začela leta 2008, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine o pristopu Ruske federacije Svetovni trgovinski organizaciji (4) in dodatka k njemu (5) z dne 17. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine o pristopu Ruske federacije Svetovni trgovinski organizaciji (4) in dodatka k njemu (5) z dne 17. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. decembra 2011 o stališču, ki ga sprejme Evropska unija na ustreznih ravneh Svetovne trgovinske organizacije glede pristopa Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 14. decembra 2011 o stališču, ki ga sprejme Evropska unija na ustreznih ravneh Svetovne trgovinske organizacije glede pristopa Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (6),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o ohranitvi obveznosti glede trgovine s storitvami iz trenutno veljavnega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusijo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o ohranitvi obveznosti glede trgovine s storitvami iz trenutno veljavnega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusijo (7),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o trgovini z deli in komponentami motornih vozil med Evropsko unijo in Rusko federacijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o trgovini z deli in komponentami motornih vozil med Evropsko unijo in Rusko federacijo (8),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (9),

| — | ob upoštevanju osnutka zakonodajne resolucije o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo ter Protokola med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu s Sporazumom (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka zakonodajne resolucije o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo ter Protokola med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu s Sporazumom (10),

| — | ob upoštevanju poročila o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 z naslovom "Zavezovanje strateških gospodarskih partnerjev k boljšemu dostopu do trga: prednostni ukrepi za odstranitev trgovinskih ovir" (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 z naslovom "Zavezovanje strateških gospodarskih partnerjev k boljšemu dostopu do trga: prednostni ukrepi za odstranitev trgovinskih ovir" (COM(2011)0114),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu z naslovom "Poročilo o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2012" (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu z naslovom "Poročilo o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2012" (COM(2012)0070),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Ruska federacija po osemnajstih letih pogajanj 10. novembra 2011 sklenila večstranska pogajanja o pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji, 16. decembra 2011 pa je bila uradno sprejeta med njene članice; |
| --- | --- |

A.

ker je Ruska federacija po osemnajstih letih pogajanj 10. novembra 2011 sklenila večstranska pogajanja o pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji, 16. decembra 2011 pa je bila uradno sprejeta med njene članice;

| B. | ker bi morala razvijajoča se politika EU na področju skupne zunanje varnosti in energetike v skladu z načelom pogojenosti kot pomembno partnerico vključevati Rusijo, pod pogojem, da ta razširja in spoštuje temeljna načela, na katerih temelji Unija, na primer demokracijo, načela pravne države, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načela enakopravnosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala razvijajoča se politika EU na področju skupne zunanje varnosti in energetike v skladu z načelom pogojenosti kot pomembno partnerico vključevati Rusijo, pod pogojem, da ta razširja in spoštuje temeljna načela, na katerih temelji Unija, na primer demokracijo, načela pravne države, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načela enakopravnosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava;

| C. | ker je Evropska unija strateški trgovinski partner Rusije, njen najpomembnejši uvozni vir, ki še vedno narašča, glavni izvozni cilj ter ključna partnerica za naložbe (v okviru neposrednih tujih naložb v državo), ki skupaj predstavljajo 47,1 % celotne ruske trgovine; ker se ta odnos še krepi, Rusija pa je postala tudi drugi vir uvoza EU (158,6 milijard EUR) in četrti izvozni cilj (86,1 milijarde EUR) (podatki iz leta 2010); |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska unija strateški trgovinski partner Rusije, njen najpomembnejši uvozni vir, ki še vedno narašča, glavni izvozni cilj ter ključna partnerica za naložbe (v okviru neposrednih tujih naložb v državo), ki skupaj predstavljajo 47,1 % celotne ruske trgovine; ker se ta odnos še krepi, Rusija pa je postala tudi drugi vir uvoza EU (158,6 milijard EUR) in četrti izvozni cilj (86,1 milijarde EUR) (podatki iz leta 2010);

| D. | ker so uvoz iz Rusije predvsem energetski proizvodi in mineralna goriva (79,5 %), Evropska unija pa v Rusijo izvaža raznolike proizvode iz skoraj vseh skupin strojne in prometne opreme (44,7 %), končnih izdelkov, hrane in živih živali (podatki iz leta 2010); |
| --- | --- |

D.

ker so uvoz iz Rusije predvsem energetski proizvodi in mineralna goriva (79,5 %), Evropska unija pa v Rusijo izvaža raznolike proizvode iz skoraj vseh skupin strojne in prometne opreme (44,7 %), končnih izdelkov, hrane in živih živali (podatki iz leta 2010);

| E. | ker sta Evropska unija in Rusija 26. in 27. junija 2008 na vrhunskem srečanju v Hanti Mansijsku začeli pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki bo nadomestil veljavni sporazum ter ponudil svež pogodbeni okvir za odnose med EU in Rusijo v prihodnjih letih in vključeval tudi znatne pravno zavezujoče določbe o trgovini, naložbah in energiji; |
| --- | --- |

E.

ker sta Evropska unija in Rusija 26. in 27. junija 2008 na vrhunskem srečanju v Hanti Mansijsku začeli pogajanja o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki bo nadomestil veljavni sporazum ter ponudil svež pogodbeni okvir za odnose med EU in Rusijo v prihodnjih letih in vključeval tudi znatne pravno zavezujoče določbe o trgovini, naložbah in energiji;

| F. | ker je Evropska unija še naprej zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov z Rusijo ter načelom, zapisanim v partnerstvu za modernizacijo, na osnovi skupnih interesov in globoke zavezanosti splošnim vrednotam, demokratičnim načelom, spoštovanju temeljnih in človekovih pravic ter pravni državi; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropska unija še naprej zavezana nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov z Rusijo ter načelom, zapisanim v partnerstvu za modernizacijo, na osnovi skupnih interesov in globoke zavezanosti splošnim vrednotam, demokratičnim načelom, spoštovanju temeljnih in človekovih pravic ter pravni državi;

| 1. | pozdravlja pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, ki ga je duma Ruske federacije ratificirala 10. julija 2012; meni, da je vključitev Rusije v večstranski trgovinski sistem in njegova pravila nadaljnji ukrep, ki bo izboljšal dvostranski odnos med Evropsko unijo in Rusijo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, ki ga je duma Ruske federacije ratificirala 10. julija 2012; meni, da je vključitev Rusije v večstranski trgovinski sistem in njegova pravila nadaljnji ukrep, ki bo izboljšal dvostranski odnos med Evropsko unijo in Rusijo;

| 2. | vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Rusija pred zaključkom pristopa k Svetovni trgovinski organizaciji ni v celoti izpolnjevala svojih prihodnjih obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije, saj je uvedla ali podaljšala številne ukrepe, ki utegnejo omejevati trgovino, med njimi prepoved uvoza živih živali iz EU, zakonodajo s predpisi, ki pri javnem naročanju dajejo prednost domačim proizvajalcem, odločitve o določitvi sezonskih uvoznih dajatev na nekatere vrste sladkorja ter novo zakonodajo o sistemu recikliranja vozil; |
| --- | --- |

2.

vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Rusija pred zaključkom pristopa k Svetovni trgovinski organizaciji ni v celoti izpolnjevala svojih prihodnjih obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije, saj je uvedla ali podaljšala številne ukrepe, ki utegnejo omejevati trgovino, med njimi prepoved uvoza živih živali iz EU, zakonodajo s predpisi, ki pri javnem naročanju dajejo prednost domačim proizvajalcem, odločitve o določitvi sezonskih uvoznih dajatev na nekatere vrste sladkorja ter novo zakonodajo o sistemu recikliranja vozil;

| 3. | poziva Rusijo, naj odpravi neutemeljene začasne prepovedi, enostranska povišanja tarif ter zaščitne ukrepe in ovire za odprto in pošteno trgovino, ki so opredeljene v dvoletnem poročilu skupine G-20 o trgovinskih in naložbenih ukrepih in poročilih Komisije o ovirah za trgovino in naložbe, ki so izvoznikom EU povzročile veliko škodo; |
| --- | --- |

3.

poziva Rusijo, naj odpravi neutemeljene začasne prepovedi, enostranska povišanja tarif ter zaščitne ukrepe in ovire za odprto in pošteno trgovino, ki so opredeljene v dvoletnem poročilu skupine G-20 o trgovinskih in naložbenih ukrepih in poročilih Komisije o ovirah za trgovino in naložbe, ki so izvoznikom EU povzročile veliko škodo;

| 4. | poudarja, da sta EU in Rusija medsebojno odvisni trgovinski partnerici, zlasti na področju surovin in najpomembnejših energetskih virov; meni, da ima njun gospodarski odnos veliko možnosti in da bo pristop s Svetovni trgovinski organizaciji pomagal pri njegovemu izkoriščanju, |
| --- | --- |

4.

poudarja, da sta EU in Rusija medsebojno odvisni trgovinski partnerici, zlasti na področju surovin in najpomembnejših energetskih virov; meni, da ima njun gospodarski odnos veliko možnosti in da bo pristop s Svetovni trgovinski organizaciji pomagal pri njegovemu izkoriščanju,

| 5. | meni, da seznam obveznosti Rusije kot članice Svetovne trgovinske organizacije vsebuje znatno zmanjšanje in ustalitev tarif za blago in storitve; poziva Rusijo, naj v celoti in brez odlašanja izpolni vse svoje obveznosti, da bi lahko izkoristila vse ugodnosti, ki jih prinaša članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji; |
| --- | --- |

5.

meni, da seznam obveznosti Rusije kot članice Svetovne trgovinske organizacije vsebuje znatno zmanjšanje in ustalitev tarif za blago in storitve; poziva Rusijo, naj v celoti in brez odlašanja izpolni vse svoje obveznosti, da bi lahko izkoristila vse ugodnosti, ki jih prinaša članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji;

| 6. | je globoko zaskrbljen zaradi nenehnih težav s proizvodnjo in prodajo ponarejenih izdelkov v Rusiji; poziva Rusko federacijo, naj ukrepa na področju pravic intelektualne lastnine in čim prej in kar najpopolneje izvaja obveznosti, ki jih v sporazumu TRIPS določa Svetovna trgovinska organizacija; |
| --- | --- |

6.

je globoko zaskrbljen zaradi nenehnih težav s proizvodnjo in prodajo ponarejenih izdelkov v Rusiji; poziva Rusko federacijo, naj ukrepa na področju pravic intelektualne lastnine in čim prej in kar najpopolneje izvaja obveznosti, ki jih v sporazumu TRIPS določa Svetovna trgovinska organizacija;

| 7. | meni, da bi s tem Rusija pokazala čvrsto zavezanost krepitvi svoje vloge in udeležbe ruskih podjetij v mnogostranskem trgovinskem sistemu; meni, da je odprtje ruskega gospodarstva za bolj mednarodno trgovino in naložbe dodatna spodbuda za rusko vlado pri odločnem prizadevanju za izvedbo tekočih reform, boju proti korupciji, uveljavljanju pravne države in izboljševanju podjetniškega ozračja; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi s tem Rusija pokazala čvrsto zavezanost krepitvi svoje vloge in udeležbe ruskih podjetij v mnogostranskem trgovinskem sistemu; meni, da je odprtje ruskega gospodarstva za bolj mednarodno trgovino in naložbe dodatna spodbuda za rusko vlado pri odločnem prizadevanju za izvedbo tekočih reform, boju proti korupciji, uveljavljanju pravne države in izboljševanju podjetniškega ozračja;

| 8. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpirata prizadevanja Rusije, da se pridruži Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj, za kar mora sprejeti niz smernic in načel v zvezi s trgovino, ki med drugim zajemajo odprtje trgov, boj proti podkupovanju, agencije za odobravanje izvoznih kreditov in upravljanje podjetij v državni lasti; poziva Rusijo, naj pristopi k drugim sporazumom Svetovne trgovinske organizacije, zlasti k Sporazumu o vladnih naročilih, kjer že ima status opazovalke; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpirata prizadevanja Rusije, da se pridruži Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj, za kar mora sprejeti niz smernic in načel v zvezi s trgovino, ki med drugim zajemajo odprtje trgov, boj proti podkupovanju, agencije za odobravanje izvoznih kreditov in upravljanje podjetij v državni lasti; poziva Rusijo, naj pristopi k drugim sporazumom Svetovne trgovinske organizacije, zlasti k Sporazumu o vladnih naročilih, kjer že ima status opazovalke;

| 9. | poziva Rusijo, naj prispeva k ponovnemu začetku dvostranskih pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju; vztraja, da morajo takšna pogajanja potekati le med EU in Rusijo; meni, da bi vključitev drugih članic carinske unije, ki niso članice Svetovne trgovinske organizacije, oviralo pogajanja; |
| --- | --- |

9.

poziva Rusijo, naj prispeva k ponovnemu začetku dvostranskih pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju; vztraja, da morajo takšna pogajanja potekati le med EU in Rusijo; meni, da bi vključitev drugih članic carinske unije, ki niso članice Svetovne trgovinske organizacije, oviralo pogajanja;

| 10. | meni, da je polno izpolnjevanje pravil Svetovne trgovinske organizacije in postopno izvajanje njenih obveznosti nujen pogoj, če želi Rusija ohranjati takšna nadaljnja pogajanja za oblikovanje skupnih pravil za dvanajst glavnih regulativnih vidikov, vključno z vzajemnimi nepreferencialnimi obveznostmi pri trgovanju z blagom in storitvami, sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi, pravicami intelektualne lastnine, javnimi naročili, konkurenco, energetiko in naložbami; |
| --- | --- |

10.

meni, da je polno izpolnjevanje pravil Svetovne trgovinske organizacije in postopno izvajanje njenih obveznosti nujen pogoj, če želi Rusija ohranjati takšna nadaljnja pogajanja za oblikovanje skupnih pravil za dvanajst glavnih regulativnih vidikov, vključno z vzajemnimi nepreferencialnimi obveznostmi pri trgovanju z blagom in storitvami, sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi, pravicami intelektualne lastnine, javnimi naročili, konkurenco, energetiko in naložbami;

| 11. | poziva Komisijo, naj v teh pogajanjih kot osnovne brani naslednje prvine:






  — | uporabo evropskih tehničnih uredb, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti; poziva k dogovoru med evropskimi in ruskimi organi za določanje standardov ter k hitri vzpostavitvi enotnega sistema akreditacije pri ugotavljanju skladnosti v Rusiji; |
| --- | --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v teh pogajanjih kot osnovne brani naslednje prvine:

—

uporabo evropskih tehničnih uredb, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti; poziva k dogovoru med evropskimi in ruskimi organi za določanje standardov ter k hitri vzpostavitvi enotnega sistema akreditacije pri ugotavljanju skladnosti v Rusiji;

| — | obsežno in pravno zavezujoče poglavje o področju energetike, ki bo nadgrajevalo pripravljenost, ki je bila pokazana s podpisom mehanizma zgodnjega opozarjanja leta 2011, in bo temeljilo na jasnih načelih preglednosti, poštene konkurence, vzajemnosti in nediskriminacije; vztraja, da naj cilj ostane odprt in pregleden energetski trg med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

—

obsežno in pravno zavezujoče poglavje o področju energetike, ki bo nadgrajevalo pripravljenost, ki je bila pokazana s podpisom mehanizma zgodnjega opozarjanja leta 2011, in bo temeljilo na jasnih načelih preglednosti, poštene konkurence, vzajemnosti in nediskriminacije; vztraja, da naj cilj ostane odprt in pregleden energetski trg med EU in Rusijo;

| — | Rusija naj odpravi sistem dvojnih cen blaga ter razjasni in stabilizira pogoje za ustanavljanje storitvenih podjetij, zato da se okrepijo naložbe teh podjetij iz EU v Rusijo; |
| --- | --- |

—

Rusija naj odpravi sistem dvojnih cen blaga ter razjasni in stabilizira pogoje za ustanavljanje storitvenih podjetij, zato da se okrepijo naložbe teh podjetij iz EU v Rusijo;

| — | velik neizkoriščen trg za javna naročila; poziva Komisijo, naj zagotovi poštena vzajemna pravila in postopke za izbiro javnih razpisov na obeh trgih na nacionalni in podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

velik neizkoriščen trg za javna naročila; poziva Komisijo, naj zagotovi poštena vzajemna pravila in postopke za izbiro javnih razpisov na obeh trgih na nacionalni in podnacionalni ravni;

| — | reforma ruskih carinskih postopkov v skladu z mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

—

reforma ruskih carinskih postopkov v skladu z mednarodnimi konvencijami;

| — | poglavje o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, da bo lahko vsaka stran uvedla samo utemeljene začasne prepovedi, zlasti za kmetijske izdelke, živino in prehrambene izdelke, ob polnem spoštovanju načel sorazmernosti, preglednosti, nediskriminacije in znanstvene utemeljenosti; |
| --- | --- |

—

poglavje o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, da bo lahko vsaka stran uvedla samo utemeljene začasne prepovedi, zlasti za kmetijske izdelke, živino in prehrambene izdelke, ob polnem spoštovanju načel sorazmernosti, preglednosti, nediskriminacije in znanstvene utemeljenosti;

| — | poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo temeljilo na splošni deklaraciji človekovih pravic OZN in ustreznih osnovnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, da bi poudarili potrebo po polnem spoštovanju in uveljavljanju človekovih pravic in pravic delavcev, pa tudi zavezo izvajanju ustreznih mednarodnih okoljskih standardov; zato poziva k vzpostavitvi dialoga z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in civilno družbo; |
| --- | --- |

—

poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo temeljilo na splošni deklaraciji človekovih pravic OZN in ustreznih osnovnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, da bi poudarili potrebo po polnem spoštovanju in uveljavljanju človekovih pravic in pravic delavcev, pa tudi zavezo izvajanju ustreznih mednarodnih okoljskih standardov; zato poziva k vzpostavitvi dialoga z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in civilno družbo;

| — | izčrpno poglavje o zaščiti vseh oblik pravic intelektualne lastnine; poziva, naj to poglavje vključuje načela za zaščito geografskih oznak in seznam zaščitenih geografskih oznak; |
| --- | --- |

—

izčrpno poglavje o zaščiti vseh oblik pravic intelektualne lastnine; poziva, naj to poglavje vključuje načela za zaščito geografskih oznak in seznam zaščitenih geografskih oznak;

| — | posodobitev sedanjega sistema reševanja sporov, da se zagotovi večja preglednost in okrepi nediskriminacija v naložbenem okolju v Rusiji; |
| --- | --- |

—

posodobitev sedanjega sistema reševanja sporov, da se zagotovi večja preglednost in okrepi nediskriminacija v naložbenem okolju v Rusiji;

| — | celovito in ambiciozno poglavje o naložbah, vključno z določbami o liberalizaciji ter ukrepi za zaščito naložb, in sicer na podlagi priporočil Parlamenta o novi pristojnosti glede naložb po vsej EU (resolucija z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (11)); |
| --- | --- |

—

celovito in ambiciozno poglavje o naložbah, vključno z določbami o liberalizaciji ter ukrepi za zaščito naložb, in sicer na podlagi priporočil Parlamenta o novi pristojnosti glede naložb po vsej EU (resolucija z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (11));

| 12. | poziva k olajšanemu pretoku kapitala med stranema na podlagi spoštovanja mednarodnih konvencij za preprečevanje pranja denarja; podpira pogajanja o dvostranski pogodbi o naložbah med EU in Rusijo, vključno z določbami o sporih med državo in investitorji in po potrebi o sporih med investitorji in državo, ki bodo ustvarile enake pogoje delovanja med investitorji iz EU ter okrepile in stabilizirale pravni okvir za evropske naložbe v Rusiji; |
| --- | --- |

12.

poziva k olajšanemu pretoku kapitala med stranema na podlagi spoštovanja mednarodnih konvencij za preprečevanje pranja denarja; podpira pogajanja o dvostranski pogodbi o naložbah med EU in Rusijo, vključno z določbami o sporih med državo in investitorji in po potrebi o sporih med investitorji in državo, ki bodo ustvarile enake pogoje delovanja med investitorji iz EU ter okrepile in stabilizirale pravni okvir za evropske naložbe v Rusiji;

| 13. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje različnih sektorskih načrtov, da bi ugotovila, kateri predpisi v njih izkrivljajo trgovino in so diskriminatorni, kot na primer elementi subvencioniranja in zahteve za lokalno vsebino v javnih naročilih in naložbah, ter poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje z Rusijo, da bi zagotovila, da bo Rusija v celoti izvajala svoje obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije, potem ko bo postala polnopravna članica; v zvezi s tem meni, da bi morala Komisija po potrebi preiti nazaj na instrumente trgovinske zaščite, ki so skladni s pravili Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje različnih sektorskih načrtov, da bi ugotovila, kateri predpisi v njih izkrivljajo trgovino in so diskriminatorni, kot na primer elementi subvencioniranja in zahteve za lokalno vsebino v javnih naročilih in naložbah, ter poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje z Rusijo, da bi zagotovila, da bo Rusija v celoti izvajala svoje obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije, potem ko bo postala polnopravna članica; v zvezi s tem meni, da bi morala Komisija po potrebi preiti nazaj na instrumente trgovinske zaščite, ki so skladni s pravili Svetovne trgovinske organizacije;

| 14. | meni, da je partnerstvo za modernizacijo med EU in Rusijo uporabna pobuda za okrepitev novih gospodarskih in trgovinskih odnosov med stranema v Svetovni trgovinski organizaciji, pa tudi dvostransko; poudarja, da morata Evropska komisija in ruska vlada zagotoviti učinkovito porabo sredstev za projekte v okviru tega partnerstva; meni, da bi lahko s spodbujanjem sinergij med trgovinskimi in naložbenimi strategijami obeh strani uresničili celoten potencial gospodarske modernizacije in diverzifikacije Rusije; |
| --- | --- |

14.

meni, da je partnerstvo za modernizacijo med EU in Rusijo uporabna pobuda za okrepitev novih gospodarskih in trgovinskih odnosov med stranema v Svetovni trgovinski organizaciji, pa tudi dvostransko; poudarja, da morata Evropska komisija in ruska vlada zagotoviti učinkovito porabo sredstev za projekte v okviru tega partnerstva; meni, da bi lahko s spodbujanjem sinergij med trgovinskimi in naložbenimi strategijami obeh strani uresničili celoten potencial gospodarske modernizacije in diverzifikacije Rusije;

| 15. | poziva rusko vlado naj naroči neodvisno in nepristransko preiskavo glede primera Yukos; |
| --- | --- |

15.

poziva rusko vlado naj naroči neodvisno in nepristransko preiskavo glede primera Yukos;

| 16. | meni, da je izvajanje skupnih ukrepov za odpravo vizumov za potovanja element trgovinskih in investicijskih odnosov ter opozarja na najnovejši potek pogajanj o sporazumu za odpravo vizumov med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

16.

meni, da je izvajanje skupnih ukrepov za odpravo vizumov za potovanja element trgovinskih in investicijskih odnosov ter opozarja na najnovejši potek pogajanj o sporazumu za odpravo vizumov med EU in Rusijo;

| 17. | je zaskrbljen, da bo carinska unija Rusije, Kazahstana in Belorusije uvedla dodatne ovire za trgovanje z Rusijo in tako nasprotovala pravilom Svetovne trgovinske organizacije in obveznostim Rusije kot njene članice; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen, da bo carinska unija Rusije, Kazahstana in Belorusije uvedla dodatne ovire za trgovanje z Rusijo in tako nasprotovala pravilom Svetovne trgovinske organizacije in obveznostim Rusije kot njene članice;

| 18. | poziva Rusijo, naj svoje članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji uporabi za združitev sil z EU in z drugimi vzhodnoevropskimi državami, ki so članice te večstranske trgovinske organizacije, ter Belorusiji pomaga izvajati trgovinska pravila in prakso, skladno s pravili Svetovne trgovinske organizacije, da bi se ji lahko slednja čim prej priključila; |
| --- | --- |

18.

poziva Rusijo, naj svoje članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji uporabi za združitev sil z EU in z drugimi vzhodnoevropskimi državami, ki so članice te večstranske trgovinske organizacije, ter Belorusiji pomaga izvajati trgovinska pravila in prakso, skladno s pravili Svetovne trgovinske organizacije, da bi se ji lahko slednja čim prej priključila;

| 19. | meni, da lahko pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji olajša trgovinske tokove med EU in Rusijo, hkrati pa pospeši gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest na obeh straneh; meni, da je možnost za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju nova priložnost, ki bi prispevala k okrepitvi partnerstva med obema stranema, hkrati pa spodbujala trajnostni razvoj v njuni skupni soseščini; |
| --- | --- |

19.

meni, da lahko pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji olajša trgovinske tokove med EU in Rusijo, hkrati pa pospeši gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest na obeh straneh; meni, da je možnost za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju nova priložnost, ki bi prispevala k okrepitvi partnerstva med obema stranema, hkrati pa spodbujala trajnostni razvoj v njuni skupni soseščini;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski komisiji ter vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski komisiji ter vladi in parlamentu Ruske federacije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0575.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0268.

(3)  UL L 327, 28.11.1997, str. 1.

(4)  WT/ACC/RUS/70; WT/MIN(11)/2.

(5)  WT/ACC/RUS/70/Add.1; WT/MIN(11)/2/Add.1.

(6)  UL L 6, 10.1.2012, str. 6.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0284.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0285.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0286.

(10)  (glej poročilo A7-0177/2012 – 16775/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)).

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0141.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/81

---

Petek, 26. oktober 2012Volitve v Belorusiji

P7_TA(2012)0410

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o razmerah v Belorusiji po parlamentarnih volitvah 23. septembra 2012 (2012/2815(RSP))

2014/C 72 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti tistih z dne 5. julija 2012 (1), 29. marca 2012 (2), 16. februarja 2012 (3), 15. septembra 2011 (4), 12. maja2011 (5), 10. marca 2011 (6), 20. januarja 2011 (7), 10. marca 2010 (8) in 17. decembra 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti tistih z dne 5. julija 2012 (1), 29. marca 2012 (2), 16. februarja 2012 (3), 15. septembra 2011 (4), 12. maja2011 (5), 10. marca 2011 (6), 20. januarja 2011 (7), 10. marca 2010 (8) in 17. decembra 2009 (9),

| — | ob upoštevanju izjav predsednika Martina Schulza, podpredsednika Jacka Protasiewicza, Elmarja Broka in Filipa Kaczmareka, vseh z dne 24. septembra 2012, izjave Kristiana Vigenina z dne 25. septembra 2012 ter izjave delegacije za odnose z Belorusijo z dne 26. septembra 2012, ki so vse bile o parlamentarnih volitvah v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika Martina Schulza, podpredsednika Jacka Protasiewicza, Elmarja Broka in Filipa Kaczmareka, vseh z dne 24. septembra 2012, izjave Kristiana Vigenina z dne 25. septembra 2012 ter izjave delegacije za odnose z Belorusijo z dne 26. septembra 2012, ki so vse bile o parlamentarnih volitvah v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja o parlamentarnih volitvah v Belorusiji z dne 24. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja o parlamentarnih volitvah v Belorusiji z dne 24. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih na 3149. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Luxembourgu 15. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih na 3149. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Luxembourgu 15. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. marca 2012, s katerimi je izrazil veliko zaskrbljenost zaradi nadaljnjega slabšanja razmer v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. marca 2012, s katerimi je izrazil veliko zaskrbljenost zaradi nadaljnjega slabšanja razmer v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/126/SZVP z dne 28. februarja 2012 o spremembah Sklepa 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/126/SZVP z dne 28. februarja 2012 o spremembah Sklepa 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o začetku evropskega dialoga o modernizaciji beloruske družbe, sprejetih na 3157. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju 23. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o začetku evropskega dialoga o modernizaciji beloruske družbe, sprejetih na 3157. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju 23. marca 2012,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 354/2012 z dne 23. aprila 2012 o spremembah Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 354/2012 z dne 23. aprila 2012 o spremembah Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 28. februarja 2012 o njeni odločitvi in odločitvi poljske vlade, da odpokličeta vodjo delegacije EU v Minsku ter poljskega veleposlanika v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 28. februarja 2012 o njeni odločitvi in odločitvi poljske vlade, da odpokličeta vodjo delegacije EU v Minsku ter poljskega veleposlanika v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju resolucije Parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1857(2012) z dne 25. januarja 2012 o razmerah v Belorusiji, v kateri obsoja preganjanje pripadnikov opozicije ter nadlegovanje aktivistov civilne družbe, neodvisnih medijev in zagovornikov človekovih pravic v tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1857(2012) z dne 25. januarja 2012 o razmerah v Belorusiji, v kateri obsoja preganjanje pripadnikov opozicije ter nadlegovanje aktivistov civilne družbe, neodvisnih medijev in zagovornikov človekovih pravic v tej državi,

| — | ob upoštevanju poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice z dne 10. aprila 2012 in resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice št. 17/24 z dne 17. junija 2011 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice z dne 10. aprila 2012 in resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice št. 17/24 z dne 17. junija 2011 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je bilo od 7. do 9. maja 2009 v Pragi, in izjave o razmerah v Belorusiji, sprejete 30. septembra 2011 na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je bilo od 7. do 9. maja 2009 v Pragi, in izjave o razmerah v Belorusiji, sprejete 30. septembra 2011 na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Varšavi,

| — | ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov višegrajske skupine, Estonije, Latvije in Litve, sprejete 5. marca 2012 v Pragi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov višegrajske skupine, Estonije, Latvije in Litve, sprejete 5. marca 2012 v Pragi,

| — | ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročila misije za ugotavljanje potreb, ki je potekala od 16. do 18. julija 2012, vmesnega poročila z dne 14. septembra in izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah o parlamentarnih volitvah v Belorusiji, ki sta jih podala urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) in parlamentarna skupščina OVSE 24. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije za ugotavljanje potreb, ki je potekala od 16. do 18. julija 2012, vmesnega poročila z dne 14. septembra in izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah o parlamentarnih volitvah v Belorusiji, ki sta jih podala urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (OVSE/ODIHR) in parlamentarna skupščina OVSE 24. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju predhodnega poročila kampanje „zagovornikov človekovih pravic za svobodne volitve“ o parlamentarnih volitvah v Belorusiji z dne 23. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega poročila kampanje „zagovornikov človekovih pravic za svobodne volitve“ o parlamentarnih volitvah v Belorusiji z dne 23. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker OVSE nobenih parlamentarnih ali predsedniških volitev v Belorusiji od leta 1995 dalje ni označil za svobodne in poštene; |
| --- | --- |

A.

ker OVSE nobenih parlamentarnih ali predsedniških volitev v Belorusiji od leta 1995 dalje ni označil za svobodne in poštene;

| B. | ker so bile po mnenju EU parlamentarne volitve 23. septembra 2012, zlasti njihova izvedba in pluralistična narava, še ena priložnost za Belorusijo, da dokaže, da spoštuje demokratične vrednote in evropske standarde; |
| --- | --- |

B.

ker so bile po mnenju EU parlamentarne volitve 23. septembra 2012, zlasti njihova izvedba in pluralistična narava, še ena priložnost za Belorusijo, da dokaže, da spoštuje demokratične vrednote in evropske standarde;

| C. | ker po poročanju mednarodne misije za opazovanje volitev urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) in parlamentarne skupščine OVSE na teh parlamentarnih volitvah niso bile spoštovane številne zaveze, sprejete v okviru OVSE, med drugim pravice državljanov do združevanja, kandidiranja na volitvah in svobodnega izražanja, in to kljub nekoliko izboljšani volilni zakonodaji; |
| --- | --- |

C.

ker po poročanju mednarodne misije za opazovanje volitev urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) in parlamentarne skupščine OVSE na teh parlamentarnih volitvah niso bile spoštovane številne zaveze, sprejete v okviru OVSE, med drugim pravice državljanov do združevanja, kandidiranja na volitvah in svobodnega izražanja, in to kljub nekoliko izboljšani volilni zakonodaji;

| D. | ker je glede na to, da noben od kandidatov opozicije ni bil izvoljen v nacionalni parlament, številni politični zaporniki pa so še zaprti, očitno, da so beloruske oblasti prezrle številne pozive mednarodne skupnosti ter se namesto tega odločile, da bodo stopile še korak stran od demokracije ter dodatno osamile svojo državo; |
| --- | --- |

D.

ker je glede na to, da noben od kandidatov opozicije ni bil izvoljen v nacionalni parlament, številni politični zaporniki pa so še zaprti, očitno, da so beloruske oblasti prezrle številne pozive mednarodne skupnosti ter se namesto tega odločile, da bodo stopile še korak stran od demokracije ter dodatno osamile svojo državo;

| E. | ker se številni kandidati demokratične opozicije niso mogli registrirati zaradi manjših nepravilnosti v njihovih izjavah o prihodkih in premoženju ali zaradi razveljavitve podpisov v podporo nominaciji; ker mnogi med njimi niso smeli sodelovati v volilni komisiji; |
| --- | --- |

E.

ker se številni kandidati demokratične opozicije niso mogli registrirati zaradi manjših nepravilnosti v njihovih izjavah o prihodkih in premoženju ali zaradi razveljavitve podpisov v podporo nominaciji; ker mnogi med njimi niso smeli sodelovati v volilni komisiji;

| F. | ker se je registracija kandidatov izvajala diskriminatorno; ker sta večino zavrnitev za registracijo prejeli pobudni skupini Mikolaja Statkeviča in Alesa Mihaljeviča; ker se med drugimi niso mogli registrirati predsednik gibanja Za svobodo Aleksander Milinkevič in aktivist kampanje Povej resnico Mihail Paškevič; |
| --- | --- |

F.

ker se je registracija kandidatov izvajala diskriminatorno; ker sta večino zavrnitev za registracijo prejeli pobudni skupini Mikolaja Statkeviča in Alesa Mihaljeviča; ker se med drugimi niso mogli registrirati predsednik gibanja Za svobodo Aleksander Milinkevič in aktivist kampanje Povej resnico Mihail Paškevič;

| G. | ker so imeli kandidati pravico le do največ petminutnih predhodno posnetih govorov v državnih sredstvih javnega obveščanja; ker je bilo številnim kandidatom, zlasti tistim, ki so pozivali k bojkotu volitev, predvajanje zavrnjeno, zaradi česar mnogi kandidati opozicijskih strank volivcem niso mogli sporočiti svojih stališč; |
| --- | --- |

G.

ker so imeli kandidati pravico le do največ petminutnih predhodno posnetih govorov v državnih sredstvih javnega obveščanja; ker je bilo številnim kandidatom, zlasti tistim, ki so pozivali k bojkotu volitev, predvajanje zavrnjeno, zaradi česar mnogi kandidati opozicijskih strank volivcem niso mogli sporočiti svojih stališč;

| H. | ker je kljub temu, da je svoboda izražanja zapisana v beloruski ustavi, svoboda tiska v Belorusiji še vedno zelo omejena, neodvisni mediji so nenehno tarča nadlegovanj, kritični glasovi pa so nasilno utišani; ker je bilo medijsko poročanje o mirnih demonstracijah proti predsedniku Lukašenku in vse slabših gospodarskih razmerah omejeno; ker se kritiziranje vlade in predsednika te države obravnava kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

H.

ker je kljub temu, da je svoboda izražanja zapisana v beloruski ustavi, svoboda tiska v Belorusiji še vedno zelo omejena, neodvisni mediji so nenehno tarča nadlegovanj, kritični glasovi pa so nasilno utišani; ker je bilo medijsko poročanje o mirnih demonstracijah proti predsedniku Lukašenku in vse slabših gospodarskih razmerah omejeno; ker se kritiziranje vlade in predsednika te države obravnava kot kaznivo dejanje;

| I. | ker so bili številni študenti in zaposleni v državnih podjetjih prisiljeni k predčasnemu glasovanju z grožnjo, da bodo sicer izgubili štipendije in službe; ker so se izvajali neustrezni pritiski na volivce v vojski, da bi predčasno glasovali; |
| --- | --- |

I.

ker so bili številni študenti in zaposleni v državnih podjetjih prisiljeni k predčasnemu glasovanju z grožnjo, da bodo sicer izgubili štipendije in službe; ker so se izvajali neustrezni pritiski na volivce v vojski, da bi predčasno glasovali;

| J. | ker so beloruske oblasti povabile misijo za opazovanje volitev OVSE, da bi brez omejitev opazovala volitve; ker so beloruske oblasti le teden pred parlamentarnimi volitvami dvema članoma misije (nemškemu in litovskemu poslancu) brez izčrpne razlage ali pojasnila zavrnile vstop v državo, kar vzbuja dvom v njene izjave in spodkopava zaupanje med stranema; |
| --- | --- |

J.

ker so beloruske oblasti povabile misijo za opazovanje volitev OVSE, da bi brez omejitev opazovala volitve; ker so beloruske oblasti le teden pred parlamentarnimi volitvami dvema članoma misije (nemškemu in litovskemu poslancu) brez izčrpne razlage ali pojasnila zavrnile vstop v državo, kar vzbuja dvom v njene izjave in spodkopava zaupanje med stranema;

| K. | ker je EU pozdravila napotitev opazovalcev urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice ter poudarila, da jim je treba zagotoviti učinkovit dostop do vseh faz volilnega postopka, tudi štetja glasov, zlasti pa, da je treba opoziciji zagotoviti pravice tako glede kandidiranja kot dostopa do nadzornih volilnih odborov in medijev; |
| --- | --- |

K.

ker je EU pozdravila napotitev opazovalcev urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice ter poudarila, da jim je treba zagotoviti učinkovit dostop do vseh faz volilnega postopka, tudi štetja glasov, zlasti pa, da je treba opoziciji zagotoviti pravice tako glede kandidiranja kot dostopa do nadzornih volilnih odborov in medijev;

| L. | ker v skladu s predhodnimi in sklepnimi ugotovitvami urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice te volitve niso bile konkurenčne in je bil v številnih primerih kršen beloruski volilni zakon, ki naj bi povečal možnosti v zvezi z vodenjem kampanje; ker so volitve potekale v strogo nadzorovanem okolju s komaj opazno kampanjo, zanje pa je bilo značilno pomanjkanje preglednosti pri štetju glasov in združevanju izidov različnih volišč; |
| --- | --- |

L.

ker v skladu s predhodnimi in sklepnimi ugotovitvami urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice te volitve niso bile konkurenčne in je bil v številnih primerih kršen beloruski volilni zakon, ki naj bi povečal možnosti v zvezi z vodenjem kampanje; ker so volitve potekale v strogo nadzorovanem okolju s komaj opazno kampanjo, zanje pa je bilo značilno pomanjkanje preglednosti pri štetju glasov in združevanju izidov različnih volišč;

| M. | ker je v Belorusiji še vedno pridržanih dvanajst političnih zapornikov, med katerimi so tudi zagovornik človekovih pravic in podpredsednik mednarodne zveze za človekove pravice Ales Bjaljacki, kandidat za Nobelovo nagrado in nominiranec za nagrado Saharova za svobodo misli, ki jo podeljuje Evropski parlament, in nekdanji predsedniški kandidat Mikolaj Statkevič ter vodja mladinske organizacije „Mlada fronta“ Zmicer Daškevič; |
| --- | --- |

M.

ker je v Belorusiji še vedno pridržanih dvanajst političnih zapornikov, med katerimi so tudi zagovornik človekovih pravic in podpredsednik mednarodne zveze za človekove pravice Ales Bjaljacki, kandidat za Nobelovo nagrado in nominiranec za nagrado Saharova za svobodo misli, ki jo podeljuje Evropski parlament, in nekdanji predsedniški kandidat Mikolaj Statkevič ter vodja mladinske organizacije „Mlada fronta“ Zmicer Daškevič;

| N. | ker je bil 26. septembra 2012 ugledni aktivist opozicije Sergej Kavaljenka izpuščen iz zapora, potem ko je zaprosil za pomilostitev pod vse večjim pritiskom zaporniških organov, ki so ga zaprli v samico in izsiljevali; ker izpustitev političnih zapornikov ni brezpogojna, saj jih oblasti stalno nadzorujejo in se morajo redno javljati policiji; |
| --- | --- |

N.

ker je bil 26. septembra 2012 ugledni aktivist opozicije Sergej Kavaljenka izpuščen iz zapora, potem ko je zaprosil za pomilostitev pod vse večjim pritiskom zaporniških organov, ki so ga zaprli v samico in izsiljevali; ker izpustitev političnih zapornikov ni brezpogojna, saj jih oblasti stalno nadzorujejo in se morajo redno javljati policiji;

| O. | ker je Belorusija edina država v Evropi, ki še izreka in izvršuje smrtno kazen; ker je bilo po besedah zagovornikov človekovih pravic od leta 1991 v Belorusiji izvršenih 400 smrtnih kazni; |
| --- | --- |

O.

ker je Belorusija edina država v Evropi, ki še izreka in izvršuje smrtno kazen; ker je bilo po besedah zagovornikov človekovih pravic od leta 1991 v Belorusiji izvršenih 400 smrtnih kazni;

| P. | ker je Belorusija na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva, ki je potekalo od 7. do 9. maja 2009, sprejela praško deklaracijo in potrdila svojo zavezanost načelom mednarodnega prava in temeljnim pravicam, vključno z demokracijo, pravno državo ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

P.

ker je Belorusija na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva, ki je potekalo od 7. do 9. maja 2009, sprejela praško deklaracijo in potrdila svojo zavezanost načelom mednarodnega prava in temeljnim pravicam, vključno z demokracijo, pravno državo ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 1. | globoko obžaluje, da so bile parlamentarne volitve v Belorusiji ponovno izvedene brez izpolnjevanja številnih osnovnih standardov, sprejetih v okviru OVSE, zaradi česar so posvetovanja potekala nepošteno, nesvobodno, nepregledno in neuravnoteženo, kljub nekaterim manjšim izboljšavam v pravnem okviru volitev; |
| --- | --- |

1.

globoko obžaluje, da so bile parlamentarne volitve v Belorusiji ponovno izvedene brez izpolnjevanja številnih osnovnih standardov, sprejetih v okviru OVSE, zaradi česar so posvetovanja potekala nepošteno, nesvobodno, nepregledno in neuravnoteženo, kljub nekaterim manjšim izboljšavam v pravnem okviru volitev;

| 2. | meni, da parlament, izvoljen v Belorusiji, nima demokratične legitimnosti in da bo zato Evropski parlament nadaljeval svojo politiko nepriznavanja beloruskega parlamenta tako v dvostranskih odnosih z Belorusijo kot v okviru parlamentarne skupščine Euronest; obžaluje, da parlamentarna skupščina Euronest na tej stopnji nima podlage za vabilo uradnim predstavnikom zakonodajnega telesa iz Belorusije, naj zasedejo svoja mesta v skupščini, in tako vzhodno partnerstvo ostaja brez pomembnega orodja za približanje Belorusije demokratičnim vrednotam EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da parlament, izvoljen v Belorusiji, nima demokratične legitimnosti in da bo zato Evropski parlament nadaljeval svojo politiko nepriznavanja beloruskega parlamenta tako v dvostranskih odnosih z Belorusijo kot v okviru parlamentarne skupščine Euronest; obžaluje, da parlamentarna skupščina Euronest na tej stopnji nima podlage za vabilo uradnim predstavnikom zakonodajnega telesa iz Belorusije, naj zasedejo svoja mesta v skupščini, in tako vzhodno partnerstvo ostaja brez pomembnega orodja za približanje Belorusije demokratičnim vrednotam EU;

| 3. | poudarja, da je EU upala na boljšo organizacijo volitev, in opozarja, da je Belorusija s tem, ko nikakor ni uspela organizirati svobodnih in poštenih volitev, naredila še korak nazaj in bodo zato odnosi med to državo in Evropsko unijo še naprej zelo ovirani; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je EU upala na boljšo organizacijo volitev, in opozarja, da je Belorusija s tem, ko nikakor ni uspela organizirati svobodnih in poštenih volitev, naredila še korak nazaj in bodo zato odnosi med to državo in Evropsko unijo še naprej zelo ovirani;

| 4. | obsoja zaprtje novinarjev, katerega očitni namen je nadzorovanje prostega pretoka informacij tako, da se jim ne dovoli opravljati njihovega dela, s čimer se krši ena od najbolj temeljnih svoboščin – svoboda govora; |
| --- | --- |

4.

obsoja zaprtje novinarjev, katerega očitni namen je nadzorovanje prostega pretoka informacij tako, da se jim ne dovoli opravljati njihovega dela, s čimer se krši ena od najbolj temeljnih svoboščin – svoboda govora;

| 5. | obžaluje, da so beloruske oblasti v zadnjih nekaj letih že večkrat odločile, da poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov zavrnejo vstopni vizum; poziva beloruske oblasti, naj za delegacijo Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo ne ustvarjajo dodatnih ovir, ki bi ji preprečevale obisk države; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da so beloruske oblasti v zadnjih nekaj letih že večkrat odločile, da poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov zavrnejo vstopni vizum; poziva beloruske oblasti, naj za delegacijo Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo ne ustvarjajo dodatnih ovir, ki bi ji preprečevale obisk države;

| 6. | poziva beloruske oblasti, naj ponovno presodijo svoja dejanja, izboljšajo in dopolnijo volilno zakonodajo in organizirajo nove svobodne in poštene parlamentarne volitve v skladu z mednarodnimi standardi; poziva jih tudi, naj takoj in brezpogojno izpustijo in rehabilitirajo vse politične zapornike, ne da bi jih silile k podpisu lažnih priznanj in prošenj za pomilostitev, in naj spoštujejo svoje prebivalce, tako da varujejo njihove temeljne svoboščine in jim omogočijo uveljavljanje temeljnih pravic; je zelo zaskrbljen zaradi ponavljajočih se poročil o namernem ustvarjanju nehumanih razmer v zaporih, zlasti kar zadeva Alesa Bjaljackega, Mikolaja Statkeviča in Zmicerja Daškeviča; |
| --- | --- |

6.

poziva beloruske oblasti, naj ponovno presodijo svoja dejanja, izboljšajo in dopolnijo volilno zakonodajo in organizirajo nove svobodne in poštene parlamentarne volitve v skladu z mednarodnimi standardi; poziva jih tudi, naj takoj in brezpogojno izpustijo in rehabilitirajo vse politične zapornike, ne da bi jih silile k podpisu lažnih priznanj in prošenj za pomilostitev, in naj spoštujejo svoje prebivalce, tako da varujejo njihove temeljne svoboščine in jim omogočijo uveljavljanje temeljnih pravic; je zelo zaskrbljen zaradi ponavljajočih se poročil o namernem ustvarjanju nehumanih razmer v zaporih, zlasti kar zadeva Alesa Bjaljackega, Mikolaja Statkeviča in Zmicerja Daškeviča;

| 7. | v zvezi s tem poziva belorusko vlado, naj v prihodnje napreduje v smeri zares demokratičnih volitev v skladu z mednarodnimi demokratičnimi merili in spremeni volilni zakon in volilno prakso, na primer tako, da:






  (a) | vzpostavi poštene razmere in priložnosti, da bodo lahko vsi kandidati pripravili resnično volilno kampanjo, |
| --- | --- | --- |

7.

v zvezi s tem poziva belorusko vlado, naj v prihodnje napreduje v smeri zares demokratičnih volitev v skladu z mednarodnimi demokratičnimi merili in spremeni volilni zakon in volilno prakso, na primer tako, da:

(a)

vzpostavi poštene razmere in priložnosti, da bodo lahko vsi kandidati pripravili resnično volilno kampanjo,

| (b) | zagotovi, da bodo vse stranke, ki bodo sodelovale na volitvah, zastopane na vseh ravneh volilnih odborov, zlasti v okrajnih, |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da bodo vse stranke, ki bodo sodelovale na volitvah, zastopane na vseh ravneh volilnih odborov, zlasti v okrajnih,

| (c) | zagotovi, da bo pri oddanih glasovih izključen vsak dvom o morebitni goljufiji pri postopkih, |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da bo pri oddanih glasovih izključen vsak dvom o morebitni goljufiji pri postopkih,

| (d) | odpravi predčasni volilni postopek ali vsaj zagotovi, da bo za oddane predčasne volilne glasove veljal drug postopek kot za splošno glasovanje in da bodo tako pridobljeni izidi v volilnih protokolih zabeleženi v ločenem registru, |
| --- | --- |

(d)

odpravi predčasni volilni postopek ali vsaj zagotovi, da bo za oddane predčasne volilne glasove veljal drug postopek kot za splošno glasovanje in da bodo tako pridobljeni izidi v volilnih protokolih zabeleženi v ločenem registru,

| (e) | zagotovi preglednost med postopkom štetja ter objavo vseh končnih izidov; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi preglednost med postopkom štetja ter objavo vseh končnih izidov;

| 8. | poziva belorusko vlado, naj spoštuje človekove pravice, da bi končala osamitev države od ostale Evrope, ki jo je povzročila sama, in bi se znatno izboljšali odnosi med EU in Belorusijo, in sicer:






  (a) | naj študentom, ki so bili izključeni z univerz zaradi svojega državljanskega nazora in so bili prisiljeni študij nadaljevati v tujini, ne grozi s kazenskimi postopki, med drugim za izogibanje služenju vojaškega roka v Belorusiji; |
| --- | --- | --- |

8.

poziva belorusko vlado, naj spoštuje človekove pravice, da bi končala osamitev države od ostale Evrope, ki jo je povzročila sama, in bi se znatno izboljšali odnosi med EU in Belorusijo, in sicer:

(a)

naj študentom, ki so bili izključeni z univerz zaradi svojega državljanskega nazora in so bili prisiljeni študij nadaljevati v tujini, ne grozi s kazenskimi postopki, med drugim za izogibanje služenju vojaškega roka v Belorusiji;

| (b) | naj odpravi vse ovire, ki v Belorusiji onemogočajo primerno registracijo nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

(b)

naj odpravi vse ovire, ki v Belorusiji onemogočajo primerno registracijo nevladnih organizacij;

| (c) | naj izboljša obravnavanje in spoštovanje narodnih manjšin, njihove kulture, cerkva, vzgojno-izobraževalnega sistema ter zgodovinske in materialne dediščine, vključno s priznanjem legitimno izvoljenega organa Zveze Poljakov; |
| --- | --- |

(c)

naj izboljša obravnavanje in spoštovanje narodnih manjšin, njihove kulture, cerkva, vzgojno-izobraževalnega sistema ter zgodovinske in materialne dediščine, vključno s priznanjem legitimno izvoljenega organa Zveze Poljakov;

| 9. | ponovno poziva Belorusijo, edino evropsko državo, ki še izvršuje smrtno kazen, naj kot prvi korak k njeni popolni odpravi nemudoma uvede moratorij za njeno izvrševanje in razglasi moratorij za smrtno kazen; |
| --- | --- |

9.

ponovno poziva Belorusijo, edino evropsko državo, ki še izvršuje smrtno kazen, naj kot prvi korak k njeni popolni odpravi nemudoma uvede moratorij za njeno izvrševanje in razglasi moratorij za smrtno kazen;

| 10. | opozarja, da je Evropska unija izjavila, da je pripravljena v okviru evropske sosedske politike obnoviti odnose z Belorusijo in njenim narodom takoj, ko bo beloruska vlada pokazala, da spoštuje demokratične vrednote in temeljne pravice svojega naroda; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je Evropska unija izjavila, da je pripravljena v okviru evropske sosedske politike obnoviti odnose z Belorusijo in njenim narodom takoj, ko bo beloruska vlada pokazala, da spoštuje demokratične vrednote in temeljne pravice svojega naroda;

| 11. | pozdravlja evropski dialog o modernizaciji beloruske družbe, v okviru katerega poteka razprava o potrebnih reformah za modernizacijo Belorusije in o morebitnem razvoju odnosov z EU, ki bi bil s tem povezan, pa tudi kampanjo obveščanja, ki bi v zvezi s tem potekala v Belorusiji; z zadovoljstvom ugotavlja, da je evropski dialog pomagal spodbuditi konstruktivno in vsebinsko razpravo med predstavniki beloruske družbe v Minsku o konkretnih zamislih glede potrebnih reform v državi; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja evropski dialog o modernizaciji beloruske družbe, v okviru katerega poteka razprava o potrebnih reformah za modernizacijo Belorusije in o morebitnem razvoju odnosov z EU, ki bi bil s tem povezan, pa tudi kampanjo obveščanja, ki bi v zvezi s tem potekala v Belorusiji; z zadovoljstvom ugotavlja, da je evropski dialog pomagal spodbuditi konstruktivno in vsebinsko razpravo med predstavniki beloruske družbe v Minsku o konkretnih zamislih glede potrebnih reform v državi;

| 12. | poziva Svet in Komisijo, naj podpreta pobude za razvoj beloruske civilne družbe, saj bi to lahko privedlo do širšega političnega udejstvovanja državljanov in dvignilo zavest o tem, da so potrebne spremembe; poziva k oblikovanju skladnega in dolgoročnega programa podpore in krepitve beloruskih opozicijskih organizacij; beloruski civilni družbi je treba ponuditi dialog in ga širiti; meni, da so poskusi za opolnomočenje beloruskih državljanov temeljni mejnik in najučinkovitejše sredstvo za dosego demokracije in načel pravne države v tej državi; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet in Komisijo, naj podpreta pobude za razvoj beloruske civilne družbe, saj bi to lahko privedlo do širšega političnega udejstvovanja državljanov in dvignilo zavest o tem, da so potrebne spremembe; poziva k oblikovanju skladnega in dolgoročnega programa podpore in krepitve beloruskih opozicijskih organizacij; beloruski civilni družbi je treba ponuditi dialog in ga širiti; meni, da so poskusi za opolnomočenje beloruskih državljanov temeljni mejnik in najučinkovitejše sredstvo za dosego demokracije in načel pravne države v tej državi;

| 13. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj nadaljujejo dialog z Belorusijo in oblikujejo jasnejšo politiko do te države, in sicer s strogim pozitivnim pogojevanjem na osnovi postopnega pristopa, ki bo zajemal cilje, časovne načrte, klavzulo o reviziji in ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj nadaljujejo dialog z Belorusijo in oblikujejo jasnejšo politiko do te države, in sicer s strogim pozitivnim pogojevanjem na osnovi postopnega pristopa, ki bo zajemal cilje, časovne načrte, klavzulo o reviziji in ustrezna finančna sredstva;

| 14. | poziva Svet in Komisijo, naj, po potrebi tudi enostransko, poskusita z dodatnimi ukrepi olajšati in liberalizirati vizumske postopke za beloruske državljane, saj lahko le tako pripomoreta k izpolnitvi glavnega cilja politike Evropske unije do Belorusije, tj. olajšanja in okrepitve stikov med ljudmi ter demokratizacije države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost znižanja vizumskih stroškov za državljane Belorusije ob vstopu v schengensko območje, saj je to edini način, kako preprečiti čedalje večjo osamitev Belorusije in njenih državljanov; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet in Komisijo, naj, po potrebi tudi enostransko, poskusita z dodatnimi ukrepi olajšati in liberalizirati vizumske postopke za beloruske državljane, saj lahko le tako pripomoreta k izpolnitvi glavnega cilja politike Evropske unije do Belorusije, tj. olajšanja in okrepitve stikov med ljudmi ter demokratizacije države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost znižanja vizumskih stroškov za državljane Belorusije ob vstopu v schengensko območje, saj je to edini način, kako preprečiti čedalje večjo osamitev Belorusije in njenih državljanov;

| 15. | ponovno obžaluje seznam prepovedi potovanja, ki ga je pripravila beloruska vlada in ki nekaterim nasprotnikom režima in zagovornikom človekovih pravic prepoveduje izstop iz države; izraža sočutje vsem ljudem na tem seznamu in poziva oblasti v Minsku, naj prenehajo to prakso, s katero kratijo temeljne svoboščine beloruskih državljanov; |
| --- | --- |

15.

ponovno obžaluje seznam prepovedi potovanja, ki ga je pripravila beloruska vlada in ki nekaterim nasprotnikom režima in zagovornikom človekovih pravic prepoveduje izstop iz države; izraža sočutje vsem ljudem na tem seznamu in poziva oblasti v Minsku, naj prenehajo to prakso, s katero kratijo temeljne svoboščine beloruskih državljanov;

| 16. | ponovno poziva Komisijo, naj s finančnimi in političnimi sredstvi podpre prizadevanja beloruske civilne družbe, neodvisnih medijev (vključno s TV Belsat, Evropskim radiom za Belorusijo, radiom Racija in drugimi) in nevladnih organizacij v Belorusiji za spodbujanje demokracije; poziva, naj se več pozornosti nameni varstvu digitalne svobode v Belorusiji, ki omogoča uveljavljanje drugih človekovih pravic, zlasti svobode izražanja in svobode zbiranja; poziva beloruske oblasti, naj zagotovijo, da se ne bo izvajal kazenski pregon avtorjev spletnih dnevnikov in skrbnikov spletnih strani; |
| --- | --- |

16.

ponovno poziva Komisijo, naj s finančnimi in političnimi sredstvi podpre prizadevanja beloruske civilne družbe, neodvisnih medijev (vključno s TV Belsat, Evropskim radiom za Belorusijo, radiom Racija in drugimi) in nevladnih organizacij v Belorusiji za spodbujanje demokracije; poziva, naj se več pozornosti nameni varstvu digitalne svobode v Belorusiji, ki omogoča uveljavljanje drugih človekovih pravic, zlasti svobode izražanja in svobode zbiranja; poziva beloruske oblasti, naj zagotovijo, da se ne bo izvajal kazenski pregon avtorjev spletnih dnevnikov in skrbnikov spletnih strani;

| 17. | poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o ukrepih za izboljšanje gospodarskega ozračja, trgovine, naložb, energetske in prometne infrastrukture ter čezmejnega sodelovanja med EU in Belorusijo, da bi pripomogla k dobremu počutju in blaginji državljanov Belorusije, pa tudi k njihovi možnosti, da komunicirajo z EU in vanjo prosto potujejo; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o ukrepih za izboljšanje gospodarskega ozračja, trgovine, naložb, energetske in prometne infrastrukture ter čezmejnega sodelovanja med EU in Belorusijo, da bi pripomogla k dobremu počutju in blaginji državljanov Belorusije, pa tudi k njihovi možnosti, da komunicirajo z EU in vanjo prosto potujejo;

| 18. | poziva mednarodne športne organizacije, naj pred podelitvijo gostovanja pomembnih mednarodnih športnih dogodkov beloruski vladi upoštevajo razmere na področju človekovih pravic v tej državi, da bi na režim ustvarjale pritisk, dokler ne bo ta jasno pokazal svoje zavezanosti demokratičnim načelom in temeljnim svoboščinam; |
| --- | --- |

18.

poziva mednarodne športne organizacije, naj pred podelitvijo gostovanja pomembnih mednarodnih športnih dogodkov beloruski vladi upoštevajo razmere na področju človekovih pravic v tej državi, da bi na režim ustvarjale pritisk, dokler ne bo ta jasno pokazal svoje zavezanosti demokratičnim načelom in temeljnim svoboščinam;

| 19. | poziva Belorusijo, naj pri načrtu za izgradnjo nove jedrske elektrarne v celoti spoštuje Aarhuško konvencijo in dosledno izvaja vse standarde Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje; |
| --- | --- |

19.

poziva Belorusijo, naj pri načrtu za izgradnjo nove jedrske elektrarne v celoti spoštuje Aarhuško konvencijo in dosledno izvaja vse standarde Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje;

| 20. | poziva države članice EU, naj veljavne vizumske postopke ne izvajajo na način, ki je v nasprotju s prizadevanji Sveta in Komisije, da bi okrepila belorusko civilno družbo; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice EU, naj veljavne vizumske postopke ne izvajajo na način, ki je v nasprotju s prizadevanji Sveta in Komisije, da bi okrepila belorusko civilno družbo;

| 21. | poziva Svet in države članice EU, naj po nedavnih številnih incidentih na področju sodelovanja med beloruskimi oblastmi in organi EU občutno izboljšajo sodelovanje in obveščanje znotraj EU in naj na področju policijskega usposabljanja nemudoma prenehajo sodelovati z beloruskimi oblastmi, da ne bi še dodatno ogrožali aktivistov civilne družbe; |
| --- | --- |

21.

poziva Svet in države članice EU, naj po nedavnih številnih incidentih na področju sodelovanja med beloruskimi oblastmi in organi EU občutno izboljšajo sodelovanje in obveščanje znotraj EU in naj na področju policijskega usposabljanja nemudoma prenehajo sodelovati z beloruskimi oblastmi, da ne bi še dodatno ogrožali aktivistov civilne družbe;

| 22. | obžaluje zavrnitev vizuma štirim uradnikom poljskega ministrstva za izobraževanje za vstop v Belorusijo, kjer so se nameravali udeležiti konference o izobraževanju v poljščini, ki jo je organizirala Zveza Poljakov 13. oktobra 2012 v mestu Baranaviči v pokrajini Brest; |
| --- | --- |

22.

obžaluje zavrnitev vizuma štirim uradnikom poljskega ministrstva za izobraževanje za vstop v Belorusijo, kjer so se nameravali udeležiti konference o izobraževanju v poljščini, ki jo je organizirala Zveza Poljakov 13. oktobra 2012 v mestu Baranaviči v pokrajini Brest;

| 23. | obžaluje, da so beloruske oblasti sprejele odločitev, da ne bodo sodelovale z novoimenovanim posebnim poročevalcem Združenih narodov za Belorusijo, in jih poziva, naj mu omogočijo, da bo izpolnjeval svojo nalogo in po potrebi obiskal njihovo državo; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da so beloruske oblasti sprejele odločitev, da ne bodo sodelovale z novoimenovanim posebnim poročevalcem Združenih narodov za Belorusijo, in jih poziva, naj mu omogočijo, da bo izpolnjeval svojo nalogo in po potrebi obiskal njihovo državo;

| 24. | spodbuja vse beloruske demokratične politične sile in aktiviste civilne družbe, naj poiščejo enoten pristop, s katerim bodo lahko povečali učinkovitost svojih dejavnosti in oblikovali konkretne programe za spremembe politike, namenjene izboljšanju in demokratizaciji življenja beloruskega prebivalstva; |
| --- | --- |

24.

spodbuja vse beloruske demokratične politične sile in aktiviste civilne družbe, naj poiščejo enoten pristop, s katerim bodo lahko povečali učinkovitost svojih dejavnosti in oblikovali konkretne programe za spremembe politike, namenjene izboljšanju in demokratizaciji življenja beloruskega prebivalstva;

| 25. | poziva institucije EU, naj ugotovitve z beloruske okrogle mize, organizirane 17. oktobra 2012 v Evropskem parlamentu, uporabijo za poglobljeno in celovito oceno trenutnih razmer za opozicijo in morebitnih prihodnjih scenarijev v Belorusiji; |
| --- | --- |

25.

poziva institucije EU, naj ugotovitve z beloruske okrogle mize, organizirane 17. oktobra 2012 v Evropskem parlamentu, uporabijo za poglobljeno in celovito oceno trenutnih razmer za opozicijo in morebitnih prihodnjih scenarijev v Belorusiji;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, parlamentarnim skupščinam OVSE in Sveta Evrope, sekretariatu Skupnosti neodvisnih držav in beloruskim oblastem. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, parlamentarnim skupščinam OVSE in Sveta Evrope, sekretariatu Skupnosti neodvisnih držav in beloruskim oblastem.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0300.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0112.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0063.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0392.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0244.

(6)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 182.

(7)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 57.

(8)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 37.

(9)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 16.

(10)  UL L 55, 29.2.2012, str. 19.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/87

---

Petek, 26. oktober 2012Volitve v Gruziji

P7_TA(2012)0411

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o volitvah v Gruziji (2012/2816(RSP))

2014/C 72 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil, zlasti resolucije z dne 17. novembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil, zlasti resolucije z dne 17. novembra 2011 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Gruzijo, ki je začel veljati 1. julija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Gruzijo, ki je začel veljati 1. julija 1999,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta evropske sosedske politike EU-Gruzija, ki ga je 14. novembra 2006 sprejel Svet za sodelovanje EU-Gruzija in ki določa strateške cilje, ki temeljijo na zavezah skupnim vrednotam in učinkovitemu izvajanju političnih, gospodarskih in institucionalnih reform, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta evropske sosedske politike EU-Gruzija, ki ga je 14. novembra 2006 sprejel Svet za sodelovanje EU-Gruzija in ki določa strateške cilje, ki temeljijo na zavezah skupnim vrednotam in učinkovitemu izvajanju političnih, gospodarskih in institucionalnih reform,

| — | ob upoštevanja sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, ki sta ga ob posredovanju Evropske unije podpisali Gruzija in Ruska federacija, ter sporazuma o izvajanju z dne 8. septembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, ki sta ga ob posredovanju Evropske unije podpisali Gruzija in Ruska federacija, ter sporazuma o izvajanju z dne 8. septembra 2008,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja z dne 2. oktobra 2012 o izidih parlamentarnih volitev v Gruziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja z dne 2. oktobra 2012 o izidih parlamentarnih volitev v Gruziji,

| — | ob upoštevanju izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah mednarodne misije za opazovanje parlamentarnih volitev v Gruziji 1. oktobra 2012; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o predhodnih in sklepnih ugotovitvah mednarodne misije za opazovanje parlamentarnih volitev v Gruziji 1. oktobra 2012;

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Gruziji z dne 15. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Gruziji z dne 15. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju poročila evropske sosedske politike o napredku Gruzije, objavljenega 15. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske sosedske politike o napredku Gruzije, objavljenega 15. maja 2012,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu v Pragi z dne 7. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu v Pragi z dne 7. maja 2009,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker sta aktivna udeležba Gruzije in njena zavezanost skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistveni za napredek v procesu evropske integracije ter za uspešna pogajanja – in kasnejše izvajanje – pridružitvenega sporazuma; ker sta notranja politična stabilnost Gruzije in osredotočenost na notranje reforme temeljni za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Gruzijo; |
| --- | --- |

A.

ker sta aktivna udeležba Gruzije in njena zavezanost skupnim vrednotam in načelom, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem in spoštovanjem človekovih pravic, bistveni za napredek v procesu evropske integracije ter za uspešna pogajanja – in kasnejše izvajanje – pridružitvenega sporazuma; ker sta notranja politična stabilnost Gruzije in osredotočenost na notranje reforme temeljni za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Gruzijo;

| B. | ker je Gruzija ena od ustanovnih članic vzhodnega partnerstva; ker so predstavniki EU in vzhodnega partnerstva na vrhu v Varšavi ponovno potrdili, da je evropsko partnerstvo osnovano na skupnih vrednotah in načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter načelih pravne države; |
| --- | --- |

B.

ker je Gruzija ena od ustanovnih članic vzhodnega partnerstva; ker so predstavniki EU in vzhodnega partnerstva na vrhu v Varšavi ponovno potrdili, da je evropsko partnerstvo osnovano na skupnih vrednotah in načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter načelih pravne države;

| C. | ker so bile najnovejše parlamentarne volitve v Gruziji 1. oktobra 2012 svobodne in poštene, v skladu z mednarodno priznanimi standardi; ker je bila na splošno spoštovana svoboda združevanja, zborovanja in izražanja in so Gruzijci kljub zelo polarizirani kampanji svobodno izrazili svojo voljo; |
| --- | --- |

C.

ker so bile najnovejše parlamentarne volitve v Gruziji 1. oktobra 2012 svobodne in poštene, v skladu z mednarodno priznanimi standardi; ker je bila na splošno spoštovana svoboda združevanja, zborovanja in izražanja in so Gruzijci kljub zelo polarizirani kampanji svobodno izrazili svojo voljo;

| D. | ker sta se Svet in Evropski parlament seznanila s predhodno oceno Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE o izvedbi gruzijskih parlamentarnih volitev 1. oktobra 2012; |
| --- | --- |

D.

ker sta se Svet in Evropski parlament seznanila s predhodno oceno Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE o izvedbi gruzijskih parlamentarnih volitev 1. oktobra 2012;

| E. | ker je še vedno treba razrešiti nekatera ključna vprašanja o volilnem zakoniku, zlasti glede nekaterih pomembnih priporočil, ki sta jih pred volitvami oblikovala OVSE/ODIHR in Beneška komisija, kot so na primer precejšnje razlike v številu prebivalstva v posameznih volilnih okrajih, ki jih zastopa en sam poslanec; |
| --- | --- |

E.

ker je še vedno treba razrešiti nekatera ključna vprašanja o volilnem zakoniku, zlasti glede nekaterih pomembnih priporočil, ki sta jih pred volitvami oblikovala OVSE/ODIHR in Beneška komisija, kot so na primer precejšnje razlike v številu prebivalstva v posameznih volilnih okrajih, ki jih zastopa en sam poslanec;

| F. | ker je Gruzija kot pomembna partnerica EU med temi parlamentarnimi volitvami pokazala trdno zavezanost demokratičnim standardom; |
| --- | --- |

F.

ker je Gruzija kot pomembna partnerica EU med temi parlamentarnimi volitvami pokazala trdno zavezanost demokratičnim standardom;

| G. | ker gruzijski ozemlji Južno Osetijo in Abhazijo, ki se želita odcepiti od Gruzije, še vedno dejansko zaseda ruska vojska; ker je opazovalni misiji EU kljub sporazumu, ki v šestih točkah določa prekinitev ognja in sta ga leta 2008 podpisali Ruska federacija in Gruzija, še vedno onemogočen dostop do obeh pokrajin; |
| --- | --- |

G.

ker gruzijski ozemlji Južno Osetijo in Abhazijo, ki se želita odcepiti od Gruzije, še vedno dejansko zaseda ruska vojska; ker je opazovalni misiji EU kljub sporazumu, ki v šestih točkah določa prekinitev ognja in sta ga leta 2008 podpisali Ruska federacija in Gruzija, še vedno onemogočen dostop do obeh pokrajin;

| H. | ker je EU še naprej zavezana in izraža polno podporo ozemeljski celovitosti in suverenosti Gruzije ter mirni rešitvi konfliktov v tej državi; |
| --- | --- |

H.

ker je EU še naprej zavezana in izraža polno podporo ozemeljski celovitosti in suverenosti Gruzije ter mirni rešitvi konfliktov v tej državi;

| I. | ker je predvajanje video posnetkov o mučenju zapornikov v gruzijskih zaporih povzročilo vsesplošni protest in opozorilo na resne kršitve vladnih organov, zadolženih za javni red in mir; ker sta zaradi tega škandala odstopila dva ministra; |
| --- | --- |

I.

ker je predvajanje video posnetkov o mučenju zapornikov v gruzijskih zaporih povzročilo vsesplošni protest in opozorilo na resne kršitve vladnih organov, zadolženih za javni red in mir; ker sta zaradi tega škandala odstopila dva ministra;

| 1. | čestita gruzijskemu narodu za pomembni korak k utrjevanju demokracije v državi; pozdravlja demokratične parlamentarne volitve 1. oktobra 2012, ki so potekale skladno z zavezami OVSE in Sveta Evrope, čeprav je treba nekatera vprašanja še doreči; poudarja, da so bile te volitve pomemben korak k demokratičnemu razvoju Gruzije in za politično prihodnost države; pozdravlja prvi primer prenosa oblasti prek demokratičnih, svobodnih in poštenih volitev v Gruziji; |
| --- | --- |

1.

čestita gruzijskemu narodu za pomembni korak k utrjevanju demokracije v državi; pozdravlja demokratične parlamentarne volitve 1. oktobra 2012, ki so potekale skladno z zavezami OVSE in Sveta Evrope, čeprav je treba nekatera vprašanja še doreči; poudarja, da so bile te volitve pomemben korak k demokratičnemu razvoju Gruzije in za politično prihodnost države; pozdravlja prvi primer prenosa oblasti prek demokratičnih, svobodnih in poštenih volitev v Gruziji;

| 2. | poudarja, da je eden od zunanjepolitičnih ciljev EU tudi okrepiti in spodbujati odnose s to državo; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je eden od zunanjepolitičnih ciljev EU tudi okrepiti in spodbujati odnose s to državo;

| 3. | pozdravlja napredek v odnosih med EU in Gruzijo in ponovno potrjuje vrednote, načela in zaveze, kamor sodijo demokracija, pravna država, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, tržno gospodarstvo, trajnostni razvoj in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja napredek v odnosih med EU in Gruzijo in ponovno potrjuje vrednote, načela in zaveze, kamor sodijo demokracija, pravna država, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, tržno gospodarstvo, trajnostni razvoj in dobro upravljanje;

| 4. | spodbuja vse gruzijske politične stranke, naj v prihodnjem tranzicijskem obdobju in kasneje sodelujejo konstruktivno, da bodo ob polnem spoštovanju demokratično izražene volje gruzijskega ljudstva zagotovile stabilnost, pravno državo, človekove pravice in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

4.

spodbuja vse gruzijske politične stranke, naj v prihodnjem tranzicijskem obdobju in kasneje sodelujejo konstruktivno, da bodo ob polnem spoštovanju demokratično izražene volje gruzijskega ljudstva zagotovile stabilnost, pravno državo, človekove pravice in dobro upravljanje;

| 5. | poziva vse politične sile, naj delujejo zadržano, in verjame, da bo med verjetnim obdobjem sobivanja prišlo do konstruktivnega sodelovanja med izvršno in zakonodajno oblastjo v Gruziji; opozarja, da obdobje ustavnega sobivanja zahteva usklajena prizadevanja za iskanje političnega kompromisa in soglasja ob popolnem spoštovanju gruzijske ustave in njenih temeljnih zakonov; poudarja, da so konstruktivni odnosi med predsednikom, vlado in parlamentom nujni za demokratično verodostojnost in vodenje Gruzije; |
| --- | --- |

5.

poziva vse politične sile, naj delujejo zadržano, in verjame, da bo med verjetnim obdobjem sobivanja prišlo do konstruktivnega sodelovanja med izvršno in zakonodajno oblastjo v Gruziji; opozarja, da obdobje ustavnega sobivanja zahteva usklajena prizadevanja za iskanje političnega kompromisa in soglasja ob popolnem spoštovanju gruzijske ustave in njenih temeljnih zakonov; poudarja, da so konstruktivni odnosi med predsednikom, vlado in parlamentom nujni za demokratično verodostojnost in vodenje Gruzije;

| 6. | pozdravlja izjavo predsednika Saakašvilija, da sprejema poraz svoje stranke na volitvah, in poudarja, da je ta izjava tako kmalu po volitvah pozitiven signal za demokracijo v Gruziji; meni, da gre za izjemen dogodek v državi in regiji, kjer so drugi posovjetski voditelji položaj pogosto zapustiti šele pod pritiskom javnih demonstracij ali nevarnosti državljanske vojne; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja izjavo predsednika Saakašvilija, da sprejema poraz svoje stranke na volitvah, in poudarja, da je ta izjava tako kmalu po volitvah pozitiven signal za demokracijo v Gruziji; meni, da gre za izjemen dogodek v državi in regiji, kjer so drugi posovjetski voditelji položaj pogosto zapustiti šele pod pritiskom javnih demonstracij ali nevarnosti državljanske vojne;

| 7. | poziva gruzijske oblasti, naj celovito obravnavajo vse pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila mednarodna misija za opazovanje volitev, vključno s priporočili OVSE, Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE in Beneške komisije v zvezi z volilnim zakonikom; |
| --- | --- |

7.

poziva gruzijske oblasti, naj celovito obravnavajo vse pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila mednarodna misija za opazovanje volitev, vključno s priporočili OVSE, Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri OVSE in Beneške komisije v zvezi z volilnim zakonikom;

| 8. | pozdravlja uveljavitev načel obveznega prenosa in obvezne ponudbe, ki sta bistveno pripomogli k medijskemu pluralizmu pred volitvami; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja uveljavitev načel obveznega prenosa in obvezne ponudbe, ki sta bistveno pripomogli k medijskemu pluralizmu pred volitvami;

| 9. | ugotavlja, da je bila kljub polarizaciji in napetemu volilnemu ozračju v celoti spoštovana svoboda izražanja, združevanja in zborovanja; vseeno se zaveda, da so nekateri primeri nadlegovanja in zastraševanja strankarskih aktivistov in privržencev občasno kvarili kampanjsko vzdušje; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je bila kljub polarizaciji in napetemu volilnemu ozračju v celoti spoštovana svoboda izražanja, združevanja in zborovanja; vseeno se zaveda, da so nekateri primeri nadlegovanja in zastraševanja strankarskih aktivistov in privržencev občasno kvarili kampanjsko vzdušje;

| 10. | poudarja, da je za polno delovanje demokracije treba sprejeti in izvajati strogo in učinkovito zakonodajo o financiranju strank ter zakonodajo o morebitnih in dejanskih navzkrižjih interesov, da bi se jasno razmejili zasebni in javni interesi oseb, ki opravljajo javno funkcijo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je za polno delovanje demokracije treba sprejeti in izvajati strogo in učinkovito zakonodajo o financiranju strank ter zakonodajo o morebitnih in dejanskih navzkrižjih interesov, da bi se jasno razmejili zasebni in javni interesi oseb, ki opravljajo javno funkcijo;

| 11. | poziva gruzijske oblasti, naj raziščejo in sodno preganjajo vse primere zlorab in mučenja v gruzijskih zaporih, ter jih poziva h koreniti in učinkoviti reformi sistema izvrševanja kazni zapora; skladno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah pozdravlja odločitev gruzijskega ministra za zapore o ustanovitvi skupine za spremljanje, da bi zagovornikom človekovih pravic in medijem omogočil pregled razmer v zaporih; |
| --- | --- |

11.

poziva gruzijske oblasti, naj raziščejo in sodno preganjajo vse primere zlorab in mučenja v gruzijskih zaporih, ter jih poziva h koreniti in učinkoviti reformi sistema izvrševanja kazni zapora; skladno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah pozdravlja odločitev gruzijskega ministra za zapore o ustanovitvi skupine za spremljanje, da bi zagovornikom človekovih pravic in medijem omogočil pregled razmer v zaporih;

| 12. | vztraja, da mora nova vlada nadaljevati boj proti korupciji in izvesti politične reforme, ki jih je začela sedanja vlada; |
| --- | --- |

12.

vztraja, da mora nova vlada nadaljevati boj proti korupciji in izvesti politične reforme, ki jih je začela sedanja vlada;

| 13. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita potrebno pomoč novi vladi in nadaljujeta začeti dialog, da bi zagotovila kontinuiteto in ohranila zagon v pogajanjih za pridružitveni sporazum, ter po načelu „več za več“ podvojita prizadevanja za končanje pogajanj o brezvizumski ureditvi med Gruzijo in EU v okviru poglobljenega in celostnega prostotrgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita potrebno pomoč novi vladi in nadaljujeta začeti dialog, da bi zagotovila kontinuiteto in ohranila zagon v pogajanjih za pridružitveni sporazum, ter po načelu „več za več“ podvojita prizadevanja za končanje pogajanj o brezvizumski ureditvi med Gruzijo in EU v okviru poglobljenega in celostnega prostotrgovinskega sporazuma;

| 14. | znova poudarja, da Unija podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije; upa, da si bosta Gruzija in Rusija še naprej aktivno prizadevali za brezpogojno rešitev konflikta; upa, da bo Gruzija sledila sprejetim obvezam v mednarodnih pogovorih v Ženevi in nadaljevala učinkovito politiko sodelovanja z regijama, ki se želita odcepiti; |
| --- | --- |

14.

znova poudarja, da Unija podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije; upa, da si bosta Gruzija in Rusija še naprej aktivno prizadevali za brezpogojno rešitev konflikta; upa, da bo Gruzija sledila sprejetim obvezam v mednarodnih pogovorih v Ženevi in nadaljevala učinkovito politiko sodelovanja z regijama, ki se želita odcepiti;

| 15. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj si še naprej prizadeva in spodbuja Rusijo k izpolnitvi Sarkozyjevega načrta s šestimi točkami za stabilizacijo in rešitev konflikta v Gruziji; v zvezi s tem Rusijo poziva, naj umakne svoje čete z gruzijskih ozemelj Abhazije in Južne Osetije, ki se želita odcepiti, ter naj misiji Evropske unije za nadzor dovoli neoviran dostop do obeh pokrajin; |
| --- | --- |

15.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj si še naprej prizadeva in spodbuja Rusijo k izpolnitvi Sarkozyjevega načrta s šestimi točkami za stabilizacijo in rešitev konflikta v Gruziji; v zvezi s tem Rusijo poziva, naj umakne svoje čete z gruzijskih ozemelj Abhazije in Južne Osetije, ki se želita odcepiti, ter naj misiji Evropske unije za nadzor dovoli neoviran dostop do obeh pokrajin;

| 16. | poudarja, da mora nova vlada ohraniti konstruktivno sodelovanje Gruzije v mednarodnih pogovorih v Ženevi; ob tem obžaluje počasni potek pogajanj in pomanjkanje bistvenega napredka med obema stranema v okviru ženevskih pogovorov o varnosti in stabilnosti v Južnem Kavkazu ter poziva k večji prizadevnosti za dosledno izpolnitev vseh šestih točk sporazuma o prekinitvi ognja iz septembra 2008; je seznanjen s povabilom koaliciji Gruzijske sanje, naj svoje predstavnike pošlje na 21. krog mirovnih pogovorov z mednarodno mediacijo o gruzijskih konfliktih v Ženevi; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora nova vlada ohraniti konstruktivno sodelovanje Gruzije v mednarodnih pogovorih v Ženevi; ob tem obžaluje počasni potek pogajanj in pomanjkanje bistvenega napredka med obema stranema v okviru ženevskih pogovorov o varnosti in stabilnosti v Južnem Kavkazu ter poziva k večji prizadevnosti za dosledno izpolnitev vseh šestih točk sporazuma o prekinitvi ognja iz septembra 2008; je seznanjen s povabilom koaliciji Gruzijske sanje, naj svoje predstavnike pošlje na 21. krog mirovnih pogovorov z mednarodno mediacijo o gruzijskih konfliktih v Ženevi;

| 17. | z zadovoljstvom pričakuje zaključek pogajanj o novem pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo, skladno z evropskimi težnjami te države, ter poudarja, da je evropski integracijski proces pomemben za ekonomske, socialne in politične reforme v Gruziji; pozdravlja zavezo EU za dosego cilja o prostem gibanju brez vizumov ter pričakuje, da bosta strani dosegli viden napredek; |
| --- | --- |

17.

z zadovoljstvom pričakuje zaključek pogajanj o novem pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo, skladno z evropskimi težnjami te države, ter poudarja, da je evropski integracijski proces pomemben za ekonomske, socialne in politične reforme v Gruziji; pozdravlja zavezo EU za dosego cilja o prostem gibanju brez vizumov ter pričakuje, da bosta strani dosegli viden napredek;

| 18. | pričakuje, da bosta nova večina in nova vlada tudi v prihodnje sodelovali z EU in zvezo NATO, in upa, da bosta EU in Gruzija še naprej ohranjali močne vezi; pozdravlja izraženo zavezanost novoizvoljene gruzijske vlade nadaljnjim prizadevanjem za približevanje evroatlantskim povezavam ter njeno odločenost, da bo gradila na temeljih, postavljenih z dobrim delom prejšnjih vlad; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da bosta nova večina in nova vlada tudi v prihodnje sodelovali z EU in zvezo NATO, in upa, da bosta EU in Gruzija še naprej ohranjali močne vezi; pozdravlja izraženo zavezanost novoizvoljene gruzijske vlade nadaljnjim prizadevanjem za približevanje evroatlantskim povezavam ter njeno odločenost, da bo gradila na temeljih, postavljenih z dobrim delom prejšnjih vlad;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Gruzije, generalnemu sekretarju zveze NATO in OVSE. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Gruzije, generalnemu sekretarju zveze NATO in OVSE.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0514.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 25. oktober 2012

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/91

---

Četrtek, 25. oktober 2012Postopki za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in Republiko Srbijo ter Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo ***I

P7_TA(2012)0389

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (COM(2011)0938 – C7-0010/2012 – 2011/0465(COD))

2014/C 72 E/13

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0938), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0938),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0010/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0010/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0273/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0273/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 25. oktober 2012P7_TC1-COD(2011)0465

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU). št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani ter za uporabo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan dne 29. aprila 2008. SPS je v postopku ratifikacije. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan dne 29. aprila 2008. SPS je v postopku ratifikacije.

| (2) | Svet je 29. aprila 2008 sklenil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Začasni sporazum), ki predvideva predčasni začetek veljavnosti trgovinskih in s trgovino povezanih določb SPS. Začasni sporazum je začel veljati 1. februarja 2010. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 29. aprila 2008 sklenil Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Začasni sporazum), ki predvideva predčasni začetek veljavnosti trgovinskih in s trgovino povezanih določb SPS. Začasni sporazum je začel veljati 1. februarja 2010.

| (3) | Treba je določiti pravila za izvajanje nekaterih določb Začasnega sporazuma in za postopke za sprejetje podrobnih pravil o izvajanju. Ker so trgovinske in s trgovino povezane določbe v teh instrumentih v zelo velikem obsegu enake, bi bilo treba to uredbo uporabljati tudi za izvajanje SPS po začetku njegove veljavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti pravila za izvajanje nekaterih določb Začasnega sporazuma in za postopke za sprejetje podrobnih pravil o izvajanju. Ker so trgovinske in s trgovino povezane določbe v teh instrumentih v zelo velikem obsegu enake, bi bilo treba to uredbo uporabljati tudi za izvajanje SPS po začetku njegove veljavnosti.

| (4) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Začasnega sporazuma in SPS bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3). Ker so izvedbeni ukrepi del skupne trgovinske politike, se za njihovo sprejetje uporabi postopek pregleda. Če Začasni sporazum in SPS predvidevata možnost, da se v izjemnih in kritičnih okoliščinah takoj začnejo uporabljati ukrepi, potrebni za obvladovanje položaja, takšna izvedbena pravila Komisija sprejme takoj.
  [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Začasnega sporazuma in SPS bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3). Ker so izvedbeni ukrepi del skupne trgovinske politike, se za njihovo sprejetje uporabi postopek pregleda. Če Začasni sporazum in SPS predvidevata možnost, da se v izjemnih in kritičnih okoliščinah takoj začnejo uporabljati ukrepi, potrebni za obvladovanje položaja, takšna izvedbena pravila Komisija sprejme takoj.
  [Sprememba 1]

| (4a) | Za sprejetje začasnih ukrepov v zvezi z izrednimi in kritičnimi okoliščinami bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, glede na učinek teh začasnih ukrepov in njihovo zaporedno logiko v povezavi s sprejetjem dokončnih ukrepov. Kadar bi zamuda pri uvajanju teh začasnih ukrepov povzročila škodo, ki bi bila težko popravljiva, je treba Komisiji omogočiti sprejetje začasnih ukrepov, ki se začnejo uporabljati takoj. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4a)

Za sprejetje začasnih ukrepov v zvezi z izrednimi in kritičnimi okoliščinami bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, glede na učinek teh začasnih ukrepov in njihovo zaporedno logiko v povezavi s sprejetjem dokončnih ukrepov. Kadar bi zamuda pri uvajanju teh začasnih ukrepov povzročila škodo, ki bi bila težko popravljiva, je treba Komisiji omogočiti sprejetje začasnih ukrepov, ki se začnejo uporabljati takoj. [Sprememba 2]

| (4b) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih, povezanih z izrednimi in kritičnimi okoliščinami v smislu členov 26(5)(b) in 27(4) Začasnega sporazuma in pozneje členov 41(5)(b) in 42(4) SPS. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4b)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih, povezanih z izrednimi in kritičnimi okoliščinami v smislu členov 26(5)(b) in 27(4) Začasnega sporazuma in pozneje členov 41(5)(b) in 42(4) SPS. [Sprememba 3]

| (5) | SPS in Začasni sporazum določata, da se nekateri kmetijski in ribiški proizvodi s poreklom iz Republike Srbije lahko uvozijo v Unijo po znižani carinski stopnji in v okviru tarifnih kvot. Treba je predvideti določbe, ki urejajo upravljanje
  in pregled
  teh tarifnih kvot
  , da se omogoči njihova temeljita ocena
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(5)

SPS in Začasni sporazum določata, da se nekateri kmetijski in ribiški proizvodi s poreklom iz Republike Srbije lahko uvozijo v Unijo po znižani carinski stopnji in v okviru tarifnih kvot. Treba je predvideti določbe, ki urejajo upravljanje
  in pregled
  teh tarifnih kvot
  , da se omogoči njihova temeljita ocena
  . [Sprememba 4]

| (6) | Kadar so ukrepi trgovinske zaščite potrebni, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (4), Uredbo Sveta (ES) št. 1061/2009 z dne 19. oktobra 2009 o skupnih pravilih za izvoz (5), Uredbo Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (6), ali glede na posamezni primer z Uredbo Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (7). |
| --- | --- |

(6)

Kadar so ukrepi trgovinske zaščite potrebni, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (4), Uredbo Sveta (ES) št. 1061/2009 z dne 19. oktobra 2009 o skupnih pravilih za izvoz (5), Uredbo Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (6), ali glede na posamezni primer z Uredbo Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (7).

| (7) | Kadar država članica Komisiji zagotovi podatke o možni goljufiji ali nezagotavljanju upravnega sodelovanja, se uporablja zadevno pravo Unije, zlasti Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (8). |
| --- | --- |

(7)

Kadar država članica Komisiji zagotovi podatke o možni goljufiji ali nezagotavljanju upravnega sodelovanja, se uporablja zadevno pravo Unije, zlasti Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (8).

| (8) | Ta uredba zajema izvedbene ukrepe za Začasni sporazum in bi se zato morala uporabljati od datuma začetka veljavnosti Začasnega sporazuma – |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba zajema izvedbene ukrepe za Začasni sporazum in bi se zato morala uporabljati od datuma začetka veljavnosti Začasnega sporazuma –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila in postopke za sprejetje podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) in Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Srbijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Začasni sporazum).

Člen 2

Koncesije za ribe in ribiške proizvode

Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(3) te uredbe sprejme podrobna pravila za izvajanje člena 14 Začasnega sporazuma in tudi člena 29 SPS glede tarifnih kvot za ribe in ribiške proizvode.

Člen 3

Tarifna znižanja

1.   V skladu z odstavkom 2 se stopnje preferencialnih dajatev zaokrožijo navzdol na prvo decimalko.

2.   Kadar stopnja preferencialne dajatve, izračunana v skladu z odstavkom 1, doseže eno od naslednjih vrednosti, se preferencialna stopnja šteje kot popolna oprostitev:

| (a) | 1 % ali manj v primeru dajatev ad valorem ali |
| --- | --- |

(a)

1 % ali manj v primeru dajatev ad valorem ali

| (b) | 1 EUR ali manj pri posameznem znesku posebnih dajatev. |
| --- | --- |

(b)

1 EUR ali manj pri posameznem znesku posebnih dajatev.

Člen 4

Tehnične prilagoditve

Spremembe in tehnične prilagoditve določb, sprejetih v skladu s to uredbo, ki so potrebne zaradi sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov integrirane tarife Evropskih skupnosti (TARIC) ali so posledica sklenitve novih ali spremenjenih sporazumov na podlagi člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije(PDEU) med Unijo in Republiko Srbijo
  , ne vsebujejo bistvenih sprememb in
  se sprejmejo v skladu s postopkom
  pregleda
  iz člena 13(3) oziroma za kmetijske proizvode v skladu s postopkom
  pregleda
  iz člena 14(2). [Sprememba 5]

Člen 5

Splošna zaščitna klavzula

Brez poseganja v člen 7 te uredbe se takrat, kadar mora Unija sprejeti ukrep skladno s členom 26 Začasnega sporazuma in pozneje s členom 41 SPS, ta sprejme v skladu s pogoji in postopki iz Uredbe (ES) št. 260/2009, razen če je v členu 26 Začasnega sporazuma in pozneje v členu 41 SPS določeno drugače.

Člen 6

Klavzula o pomanjkanju

Brez poseganja v člen 7 te uredbe se takrat, kadar mora Unija sprejeti ukrep v skladu s členom 27 Začasnega sporazuma in pozneje s členom 42 SPS, ta sprejme v skladu s postopki iz Uredbe (ES) št. 1061/2009.

Člen 7

Izjemne in kritične okoliščine

V izjemnih in kritičnih okoliščinah v smislu člena 26(5)(b) in člena 27(4) Začasnega sporazuma ter pozneje člena 41(5)(b) in člena 42(4) SPS lahko Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj, kakor je predvideno v členih 26 in 27 Začasnega sporazuma ter pozneje v členih 41 in 42 SPS, v skladu s postopkom iz člena 15(2) te uredbe.

Člen 8

Zaščitna klavzula za kmetijske in ribiške proizvode

Ne glede na člena 5 in 6 se takrat, kadar mora Unija sprejeti zaščitni ukrep v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi, kakor je določeno v členu 17(2) ali členu 26 Začasnega sporazuma ter pozneje v členu 32(2) ali členu 41 SPS, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe, po potrebi potem, ko je naslovila zadevo na Začasni odbor na podlagi člena 26(5)(a) Začasnega sporazuma in pozneje na Stabilizacijsko-pridružitveni svet na podlagi člena 41(5)(a) SPS.

Če Komisija prejme zahtevo države članice, o njej odloči:

| (a) | v treh delovnih dneh od prejema, kadar se ne uporablja postopek predložitve iz člena 26 Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 41 SPS, ali |
| --- | --- |

(a)

v treh delovnih dneh od prejema, kadar se ne uporablja postopek predložitve iz člena 26 Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 41 SPS, ali

| (b) | v treh dneh po koncu 30-dnevnega obdobja iz člena 26(5)(a) Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 41(5)(a) SPS, kadar se uporablja postopek predložitve iz člena 26(5)(a) Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 41(5)(a) SPS. |
| --- | --- |

(b)

v treh dneh po koncu 30-dnevnega obdobja iz člena 26(5)(a) Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 41(5)(a) SPS, kadar se uporablja postopek predložitve iz člena 26(5)(a) Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 41(5)(a) SPS.

Komisija sprejme te akte, ki se začnejo uporabljati takoj, v skladu s postopkom iz člena 14(3).

Člen 9

Nadzor

Za namene izvajanja člena 17(2) Začasnega sporazuma in pozneje člena 32(2) SPS se vzpostavi nadzor Unije nad uvozom blaga s seznama v Prilogi V k Protokolu 3. Uporablja se postopek iz člena 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (9).

Člen 10

Damping in subvencije

Pri ravnanjih, zoper katera je Unija upravičena uporabiti ukrepe iz člena 25(2) Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 40(2) SPS, Komisija odloči o uvedbi protidampinških ali izravnalnih ukrepov v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1225/2009 oziroma Uredbe (ES) št. 597/2009.

Člen 11

Konkurenca

1.   Pri ravnanjih, za katera Komisija meni, da niso združljiva s členom 38 Začasnega sporazuma in pozneje s členom 73 SPS, Komisija po preučitvi primera na lastno pobudo ali na zahtevo države članice odloči o ustreznem ukrepu iz člena 38 Začasnega sporazuma in pozneje člena 73 SPS.

V zvezi s pomočjo se ukrepi iz člena 38(10) Začasnega sporazuma in pozneje iz člena 73(10) SPS sprejmejo v skladu s postopki, določenimi v Uredbi (ES) št. 597/2009.

2.   Pri ravnanjih, zoper katera lahko Republika Srbija uporabi ukrepe proti Uniji na podlagi člena 38 Začasnega sporazuma in pozneje člena 73 SPS, Komisija po preučitvi primera odloči, ali je ravnanje v skladu z načeli iz Začasnega sporazuma in pozneje SPS. Kadar je to potrebno, Komisija sprejme ustrezne odločitve na podlagi meril, ki izhajajo iz uporabe členov 101, 102 in 107 PDEU.

Člen 12

Goljufija ali nezagotavljanje upravnega sodelovanja

Kadar Komisija na podlagi informacij, ki jih zagotovi država članica, ali na lastno pobudo ugotovi, da so pogoji iz člena 31 Začasnega sporazuma in pozneje člena 46 SPS izpolnjeni, nemudoma:

| (a) | o tem obvesti Evropski parlament in Svet ter |
| --- | --- |

(a)

o tem obvesti Evropski parlament in Svet ter

| (b) | o svoji ugotovitvi, skupaj z objektivnimi informacijami, uradno obvesti Začasni odbor in nato Stabilizacijsko-pridružitveni odbor ter začne posvetovanja v okviru Začasnega odbora, nato pa Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora. |
| --- | --- |

(b)

o svoji ugotovitvi, skupaj z objektivnimi informacijami, uradno obvesti Začasni odbor in nato Stabilizacijsko-pridružitveni odbor ter začne posvetovanja v okviru Začasnega odbora, nato pa Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora.

Komisija vsako obvestilo na podlagi člena 31(5) Začasnega sporazuma in pozneje člena 46(5) SPS objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Komisija lahko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 13(2) te uredbe začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo proizvodov, kakor je določeno v členu 31(4) Začasnega sporazuma in pozneje v členu 46(4) SPS.

Člen 13

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 248a Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (10). Odbor za carinski zakonik je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3a.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje Odbora za carinski zakonik na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik Odbora za carinski zakonik ali če to zahteva večina članov Odbora za carinski zakonik. [Sprememba 6]

Člen 14

Postopek v odboru glede kmetijskih proizvodov

1.   Komisiji pomaga Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov, ustanovljen s členom 195 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (11) (v nadaljnjem besedilu: Upravljalni odbor). Upravljalni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

3a.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje Upravljalnega odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik Upravljalnega odbora ali če to zahteva večina članov Upravljalnega odbora. [Sprememba 7]

Člen 15

Postopek v odboru za ukrepe v izjemnih in kritičnih okoliščinah

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 4 Uredbe (ES) št. 260/2009 (v nadaljnjem besedilu: Odbor za uvoz). Odbor za uvoz je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5

  členom 4
  Uredbe. [Sprememba 8]

2a.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje Odbora za uvoz na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik Odbora za uvoz ali če to zahteva večina članov Odbora za uvoz. [Sprememba 9]

Člen 16

Uradno obvestilo

Komisija, ki deluje v imenu Unije, je odgovorna za uradno obvestilo Začasnemu odboru in nato Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu in Stabilizacijsko-pridružitvenemu odboru, kakor je zahtevano v Začasnem sporazumu ali SPS.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. februarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012.

1

(2)  UL L 28, 30.1.2010, str. 1.

2

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

3

(4)  UL L 84, 31.3.2009, str. 1.

4

(5)  UL L 291, 7.11.2009, str. 1.

5

(6)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

6

(7)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

7

(8)  UL L 82, 22.3.1997, str. 1.

8

(9)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

9

(10)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

10

(11)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

11

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/98

---

Četrtek, 25. oktober 2012Podaljšanje obdobja uporabe ter posodobitev Odločbe 2003/17/ES ***I

P7_TA(2012)0390

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje (COM(2012)0343 – C7-0161/2012 – 2012/0165(COD))

2014/C 72 E/14

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0343),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0161/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0161/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0315/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0315/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Četrtek, 25. oktober 2012P7_TC1-COD(2012)0165

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1105/2012/EU.)

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/99

---

Četrtek, 25. oktober 2012Ohranjevanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov***I

P7_TA(2012)0391

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2012)0277 – C7-0137/2012 – 2012/0143(COD))

2014/C 72 E/15

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0277), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0277),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0137/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0137/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. oktobra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. oktobra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0314/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0314/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Četrtek, 25. oktober 2012P7_TC1-COD(2012)0143

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1152/2012.)

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/100

---

Četrtek, 25. oktober 2012Zaščita geografskih označb za kmetijske proizvode in živila ***

P7_TA(2012)0392

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila (08741/2012 – C7-0173/2012 – 2012/0069(NLE))

2014/C 72 E/16

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08741/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08741/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila (08742/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila (08742/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0173/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0173/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0272/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0272/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/101 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/101

---

Četrtek, 25. oktober 2012Sklenitev Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije ***

P7_TA(2012)0393

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije (12267/2012 – C7-0210/2012 – 2012/0183(NLE))

2014/C 72 E/17

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (12267/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (12267/2012),

| — | ob upoštevanju Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano (priloga k predlogu sklepa Sveta), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano (priloga k predlogu sklepa Sveta),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 214(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0210/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 214(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0210/2012),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za razvoj (A7-0309/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za razvoj (A7-0309/2012),

| 1. | odobri sklenitev konvencije; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev konvencije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/101 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/101

---

Četrtek, 25. oktober 2012Konzularna zaščita državljanov Unije v tujini *

P7_TA(2012)0394

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu direktive Sveta o konzularni zaščiti državljanov Unije v tujini (COM(2011)0881 – C7–0017/2012 – 2011/0432(CNS))

2014/C 72 E/18

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0881), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0881),

| — | ob upoštevanju člena 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0017/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0017/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A7-0288/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A7-0288/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 6 a (novo) |
| | (6a) | Po členu 35 Pogodbe o Evropski uniji diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije v tretjih državah sodelujejo in prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije do zaščite na ozemlju tretjih držav. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

(6a)

Po členu 35 Pogodbe o Evropski uniji diplomatska in konzularna predstavništva držav članic ter delegacije Unije v tretjih državah sodelujejo in prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije do zaščite na ozemlju tretjih držav.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| (7) | Kadar državljani EU brez predstavništva potrebujejo zaščito v tretjih državah, sta potrebna učinkovito sodelovanje in usklajevanje. Država članica, ki ima predstavništvo v tretji državi in nudi pomoč državljanu EU brez predstavništva, ter država članica njegovega izvora
  bosta morda morali
  tesno sodelovati.
  Konzularno sodelovanje na lokalni ravni je lahko za državljane EU brez predstavništva bolj zapleteno, saj zahteva usklajevanje z organi, ki nimajo predstavništva na terenu. Za zapolnitev vrzeli, ki jo povzroča neobstoj diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice državljana EU, bi bilo treba zagotoviti stabilen okvir. |
| --- | --- |

(7)

Kadar državljani EU brez predstavništva potrebujejo zaščito v tretjih državah, sta potrebna učinkovito sodelovanje in usklajevanje. Država članica, ki ima predstavništvo v tretji državi in nudi pomoč državljanu EU brez predstavništva, ter država članica njegovega izvora
  bosta morda morali
  tesno sodelovati.
  Konzularno sodelovanje na lokalni ravni je lahko za državljane EU brez predstavništva bolj zapleteno, saj zahteva usklajevanje z organi, ki nimajo predstavništva na terenu. Za zapolnitev vrzeli, ki jo povzroča neobstoj diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice državljana EU, bi bilo treba zagotoviti stabilen okvir.

| (7) | Kadar državljani brez predstavništva potrebujejo zaščito v tretjih državah, sta potrebna učinkovito sodelovanje in usklajevanje. Država članica, ki ima predstavništvo v tretji državi in nudi pomoč državljanu brez predstavništva,
  in delegacija Unije, ki je prisotna v tretji državi,
  ter država članica njegovega izvora
  bi morale
  tesno sodelovati. |
| --- | --- |

(7)

Kadar državljani brez predstavništva potrebujejo zaščito v tretjih državah, sta potrebna učinkovito sodelovanje in usklajevanje. Država članica, ki ima predstavništvo v tretji državi in nudi pomoč državljanu brez predstavništva,
  in delegacija Unije, ki je prisotna v tretji državi,
  ter država članica njegovega izvora
  bi morale
  tesno sodelovati.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Konzularno sodelovanje na lokalni ravni je lahko za državljane brez predstavništva bolj zapleteno, saj zahteva usklajevanje z organi, ki nimajo predstavništva na terenu. Za zapolnitev vrzeli, ki jo povzroča neobstoj diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice državljana, bi bilo treba zagotoviti stabilen okvir. Konzularno sodelovanje na lokalni ravni bi se moralo ustrezno posvečati državljanom brez predstavništva, na primer z zbiranjem zadevnih kontaktnih podatkov najbližjih regionalnih diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic. |
| --- | --- |

(7a)

Konzularno sodelovanje na lokalni ravni je lahko za državljane brez predstavništva bolj zapleteno, saj zahteva usklajevanje z organi, ki nimajo predstavništva na terenu. Za zapolnitev vrzeli, ki jo povzroča neobstoj diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice državljana, bi bilo treba zagotoviti stabilen okvir. Konzularno sodelovanje na lokalni ravni bi se moralo ustrezno posvečati državljanom brez predstavništva, na primer z zbiranjem zadevnih kontaktnih podatkov najbližjih regionalnih diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 b (novo)

| (7b) | Za olajšanje in izboljšanje konzularne zaščite, pri čemer se posebna pozornost nameni položaju državljanov brez predstavništva, bi Komisija morala pripraviti praktične smernice. |
| --- | --- |

(7b)

Za olajšanje in izboljšanje konzularne zaščite, pri čemer se posebna pozornost nameni položaju državljanov brez predstavništva, bi Komisija morala pripraviti praktične smernice.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| (8) | Državljan Unije je brez predstavništva, če država članica, katere državljan je, nima dostopnega diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi. Pojem dostopnosti bi bilo treba razlagati glede na zagotavljanje zaščite državljanov. |
| --- | --- |

(8)

Državljan Unije je brez predstavništva, če država članica, katere državljan je, nima dostopnega diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi. Pojem dostopnosti bi bilo treba razlagati glede na zagotavljanje zaščite državljanov.

| (8) | Državljan Unije je brez predstavništva, če država članica, katere državljan je, nima dostopnega diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi
  ali če bi dostop do diplomatskega ali konzularnega predstavništva v nujnih primerih za državljana te države članice pomenil nepotrebno uporabo dragocenega časa in finančnih sredstev.
  Pojem dostopnosti bi bilo treba razlagati glede na zagotavljanje zaščite državljanov. |
| --- | --- |

(8)

Državljan Unije je brez predstavništva, če država članica, katere državljan je, nima dostopnega diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi
  ali če bi dostop do diplomatskega ali konzularnega predstavništva v nujnih primerih za državljana te države članice pomenil nepotrebno uporabo dragocenega časa in finančnih sredstev.
  Pojem dostopnosti bi bilo treba razlagati glede na zagotavljanje zaščite državljanov.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| (9) | V skladu s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot jo določa člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morala država članica, ki nudi pomoč, zagotoviti zaščito družinskim članom državljana Unije iz tretje države
  pod enakimi pogoji kot družinskim članom svojih državljanov iz tretje države
  .
  Vsaka opredelitev družinskih članov bi morala upoštevati člena 2 in 3 Direktive
  2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. Države članice družinskim članom iz tretjih držav morda ne bodo mogle nuditi vseh vrst konzularne zaščite,
  zlasti
  jim
  ne bodo mogle
  izdati potnih listin za vrnitev. V skladu s členom 24 Listine je treba upoštevati predvsem koristi otroka, kot so določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot jo določa člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morala država članica, ki nudi pomoč, zagotoviti zaščito družinskim članom državljana Unije iz tretje države
  pod enakimi pogoji kot družinskim članom svojih državljanov iz tretje države
  .
  Vsaka opredelitev družinskih članov bi morala upoštevati člena 2 in 3 Direktive
  2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. Države članice družinskim članom iz tretjih držav morda ne bodo mogle nuditi vseh vrst konzularne zaščite,
  zlasti
  jim
  ne bodo mogle
  izdati potnih listin za vrnitev. V skladu s členom 24 Listine je treba upoštevati predvsem koristi otroka, kot so določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989.

| (9) | V skladu s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot jo določa člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morala država članica, ki nudi pomoč, zagotoviti zaščito družinskim članom državljana Unije iz tretje države
  , kakor je opredeljeno v Direktivi
  2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,
  pod enakimi pogoji kot družinskim članom svojih državljanov iz tretje države, ob upoštevanju, da
  države članice družinskim članom iz tretjih držav morda ne bodo mogle nuditi vseh vrst konzularne zaščite,
  na primer
  jim izdati potnih listin za vrnitev.
  Vendar bi države članice morale sprejeti vse ukrepe, ki so v njihovi pristojnosti, da bi zagotovile celovitost družine državljana.
  V skladu s členom 24 Listine je treba upoštevati predvsem koristi otroka, kot so določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot jo določa člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morala država članica, ki nudi pomoč, zagotoviti zaščito družinskim članom državljana Unije iz tretje države
  , kakor je opredeljeno v Direktivi
  2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,
  pod enakimi pogoji kot družinskim članom svojih državljanov iz tretje države, ob upoštevanju, da
  države članice družinskim članom iz tretjih držav morda ne bodo mogle nuditi vseh vrst konzularne zaščite,
  na primer
  jim izdati potnih listin za vrnitev.
  Vendar bi države članice morale sprejeti vse ukrepe, ki so v njihovi pristojnosti, da bi zagotovile celovitost družine državljana.
  V skladu s členom 24 Listine je treba upoštevati predvsem koristi otroka, kot so določene v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Država članica, ki nudi pomoč, bi morala – ob upoštevanju njihovega posebnega položaja – preučiti možnosti za zagotavljanje zaščite beguncem s priznanim statusom in osebam brez državljanstva ter drugim osebam, ki nimajo državljanstva nobene države članice, ki prebivajo v državi članici in so imetniki potnih listin, ki jih je izdala ta država članica. |
| --- | --- |

(9a)

Država članica, ki nudi pomoč, bi morala – ob upoštevanju njihovega posebnega položaja – preučiti možnosti za zagotavljanje zaščite beguncem s priznanim statusom in osebam brez državljanstva ter drugim osebam, ki nimajo državljanstva nobene države članice, ki prebivajo v državi članici in so imetniki potnih listin, ki jih je izdala ta država članica.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| (10) | Državljani EU brez predstavništva bi morali imeti možnost proste izbire diplomatskega
  ali
  konzularnega predstavništva, pri katerem bodo iskali konzularno zaščito. Države članice bi se morale biti sposobne dogovoriti o delitvi bremen. Vendar pa takšni dogovori ne bi smeli ogrožati učinkovite konzularne zaščite in državljani bi morali biti z njimi seznanjeni. Komisijo bi bilo treba o vsakem takšnem dogovoru uradno obvestiti in ga objaviti na temu namenjeni spletni strani. |
| --- | --- |

(10)

Državljani EU brez predstavništva bi morali imeti možnost proste izbire diplomatskega
  ali
  konzularnega predstavništva, pri katerem bodo iskali konzularno zaščito. Države članice bi se morale biti sposobne dogovoriti o delitvi bremen. Vendar pa takšni dogovori ne bi smeli ogrožati učinkovite konzularne zaščite in državljani bi morali biti z njimi seznanjeni. Komisijo bi bilo treba o vsakem takšnem dogovoru uradno obvestiti in ga objaviti na temu namenjeni spletni strani.

| (10) | Državljani brez predstavništva bi morali imeti možnost proste izbire diplomatskega
  ,
  konzularnega predstavništva
  ali po potrebi delegacije Unije
  , pri katerih bodo iskali konzularno zaščito. Države članice bi se morale biti sposobne dogovoriti o delitvi bremen.
  Taki dogovori bi morali biti pravično porazdeljeni in bi morali upoštevati zmogljivosti vsake države članice
  . Vendar pa takšni dogovori ne bi smeli ogrožati učinkovite konzularne zaščite in državljani bi morali biti z njimi seznanjeni. Komisijo bi bilo treba o vsakem takšnem dogovoru uradno obvestiti in ga objaviti na temu namenjeni spletni strani
  ter na ustreznih spletnih straneh držav članic in Sveta
  . |
| --- | --- |

(10)

Državljani brez predstavništva bi morali imeti možnost proste izbire diplomatskega
  ,
  konzularnega predstavništva
  ali po potrebi delegacije Unije
  , pri katerih bodo iskali konzularno zaščito. Države članice bi se morale biti sposobne dogovoriti o delitvi bremen.
  Taki dogovori bi morali biti pravično porazdeljeni in bi morali upoštevati zmogljivosti vsake države članice
  . Vendar pa takšni dogovori ne bi smeli ogrožati učinkovite konzularne zaščite in državljani bi morali biti z njimi seznanjeni. Komisijo bi bilo treba o vsakem takšnem dogovoru uradno obvestiti in ga objaviti na temu namenjeni spletni strani
  ter na ustreznih spletnih straneh držav članic in Sveta
  .

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| (12) | Zaščito je treba zagotoviti, če prosilci dokažejo, da so državljani Unije. Državljani EU brez predstavništva, ki potrebujejo konzularno zaščito, morda ne posedujejo več svojih osebnih dokumentov. Temeljni status državljanstva Unije je podeljen neposredno s pravom Unije in osebni dokumenti imajo le dokazno vrednost. Če prosilci ne morejo predložiti osebnih dokumentov, bi morali tako imeti možnost izkazati svojo istovetnost na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri organih države članice, katere državljani trdijo, da so. |
| --- | --- |

(12)

Zaščito je treba zagotoviti, če prosilci dokažejo, da so državljani Unije. Državljani EU brez predstavništva, ki potrebujejo konzularno zaščito, morda ne posedujejo več svojih osebnih dokumentov. Temeljni status državljanstva Unije je podeljen neposredno s pravom Unije in osebni dokumenti imajo le dokazno vrednost. Če prosilci ne morejo predložiti osebnih dokumentov, bi morali tako imeti možnost izkazati svojo istovetnost na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri organih države članice, katere državljani trdijo, da so.

| (12) | Zaščito je treba zagotoviti, če prosilci dokažejo, da so državljani Unije. Državljani brez predstavništva, ki potrebujejo konzularno zaščito, morda ne posedujejo več svojih osebnih dokumentov. Temeljni status državljanstva Unije je podeljen neposredno s pravom Unije in osebni dokumenti imajo le dokazno vrednost. Če prosilci ne morejo predložiti osebnih dokumentov, bi morali tako imeti možnost izkazati svojo istovetnost na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri organih države članice, katere državljani trdijo, da so.
  Diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, bi moralo državljanom brez predstavništva nuditi potrebna sredstva za preverjanje njihove identitete. |
| --- | --- |

(12)

Zaščito je treba zagotoviti, če prosilci dokažejo, da so državljani Unije. Državljani brez predstavništva, ki potrebujejo konzularno zaščito, morda ne posedujejo več svojih osebnih dokumentov. Temeljni status državljanstva Unije je podeljen neposredno s pravom Unije in osebni dokumenti imajo le dokazno vrednost. Če prosilci ne morejo predložiti osebnih dokumentov, bi morali tako imeti možnost izkazati svojo istovetnost na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri organih države članice, katere državljani trdijo, da so.
  Diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, bi moralo državljanom brez predstavništva nuditi potrebna sredstva za preverjanje njihove identitete.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| (14) | Zaradi pojasnitve, kateri ukrepi za usklajevanje in sodelovanje so potrebni, bi bilo treba opredeliti področje sodelovanja in usklajevanja. Konzularna zaščita državljanov EU brez predstavništva vključuje pomoč v številnih značilnih situacijah, na primer v primeru odvzema prostosti ali pridržanja, hude nesreče ali bolezni in smrti, v primeru rešitve in repatriacije v stiski ter v primeru izdaje potnih listin za vrnitev. Ker je potrebna zaščita vedno odvisna od dejanske situacije, konzularna zaščita ne bi smela biti omejena na tiste situacije, ki so posebej navedene v tej direktivi. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi pojasnitve, kateri ukrepi za usklajevanje in sodelovanje so potrebni, bi bilo treba opredeliti področje sodelovanja in usklajevanja. Konzularna zaščita državljanov EU brez predstavništva vključuje pomoč v številnih značilnih situacijah, na primer v primeru odvzema prostosti ali pridržanja, hude nesreče ali bolezni in smrti, v primeru rešitve in repatriacije v stiski ter v primeru izdaje potnih listin za vrnitev. Ker je potrebna zaščita vedno odvisna od dejanske situacije, konzularna zaščita ne bi smela biti omejena na tiste situacije, ki so posebej navedene v tej direktivi.

| (14) | Zaradi pojasnitve, kateri ukrepi za usklajevanje in sodelovanje so potrebni, bi bilo treba opredeliti področje sodelovanja in usklajevanja. Konzularna zaščita državljanov brez predstavništva vključuje pomoč v številnih značilnih situacijah, na primer v primeru odvzema prostosti ali pridržanja, hude nesreče ali bolezni in smrti, v primeru rešitve in repatriacije v stiski, v primeru izdaje potnih listin za vrnitev
  ter v kriznih situacijah
  . Ker je potrebna zaščita vedno odvisna od dejanske situacije, konzularna zaščita ne bi smela biti omejena na tiste situacije, ki so posebej navedene v tej direktivi. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi pojasnitve, kateri ukrepi za usklajevanje in sodelovanje so potrebni, bi bilo treba opredeliti področje sodelovanja in usklajevanja. Konzularna zaščita državljanov brez predstavništva vključuje pomoč v številnih značilnih situacijah, na primer v primeru odvzema prostosti ali pridržanja, hude nesreče ali bolezni in smrti, v primeru rešitve in repatriacije v stiski, v primeru izdaje potnih listin za vrnitev
  ter v kriznih situacijah
  . Ker je potrebna zaščita vedno odvisna od dejanske situacije, konzularna zaščita ne bi smela biti omejena na tiste situacije, ki so posebej navedene v tej direktivi.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Pri zagotavljanju konzularne zaščite v primerih odvzema prostosti ali pridržanja bi bilo treba upoštevati posebne razmere, zlasti kadar se prostost odvzame žrtvam trgovine z ljudmi ali se jih pridrži zaradi kaznivih dejanj, ki so neposredna posledica trgovine. Državljani brez predstavništva bi lahko bili v bolj občutljivem položaju, glede na dejstvo, da nimajo neposrednega predstavništva. |
| --- | --- |

(14a)

Pri zagotavljanju konzularne zaščite v primerih odvzema prostosti ali pridržanja bi bilo treba upoštevati posebne razmere, zlasti kadar se prostost odvzame žrtvam trgovine z ljudmi ali se jih pridrži zaradi kaznivih dejanj, ki so neposredna posledica trgovine. Državljani brez predstavništva bi lahko bili v bolj občutljivem položaju, glede na dejstvo, da nimajo neposrednega predstavništva.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| (15) | Predpogoj za učinkovito usklajevanje in sodelovanje med konzularnimi organi držav članic je določitev različnih oblik pomoči, ki se nudi v določenih situacijah. Takšne oblike pomoči bi morale odražati skupne prakse držav članic brez poseganja v člen 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki države članice zavezuje k zagotavljanju zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane. |
| --- | --- |

(15)

Predpogoj za učinkovito usklajevanje in sodelovanje med konzularnimi organi držav članic je določitev različnih oblik pomoči, ki se nudi v določenih situacijah. Takšne oblike pomoči bi morale odražati skupne prakse držav članic brez poseganja v člen 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki države članice zavezuje k zagotavljanju zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane.

| (15) | Predpogoj za učinkovito usklajevanje in sodelovanje med konzularnimi organi držav članic je določitev različnih oblik pomoči, ki se nudi v določenih situacijah. Takšne oblike pomoči bi morale odražati skupne prakse držav članic brez poseganja v člen 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki države članice zavezuje k zagotavljanju zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane.
  Zagotoviti bi bilo treba premostitev jezikovnih ovir in tolmačenje ali drugo potrebno pomoč za državljane brez predstavništva. |
| --- | --- |

(15)

Predpogoj za učinkovito usklajevanje in sodelovanje med konzularnimi organi držav članic je določitev različnih oblik pomoči, ki se nudi v določenih situacijah. Takšne oblike pomoči bi morale odražati skupne prakse držav članic brez poseganja v člen 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki države članice zavezuje k zagotavljanju zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane.
  Zagotoviti bi bilo treba premostitev jezikovnih ovir in tolmačenje ali drugo potrebno pomoč za državljane brez predstavništva.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 18 a (novo)

| (18a) | Države članice bi morale razmisliti o vzpostavitvi „skrbniškega sklada“ za konzularno zaščito, iz katerega bi veleposlaništvo ali konzulat države članice, ki nudi pomoč, lahko pokril stroške, ki jih ima s pomočjo državljanu brez predstavništva, in v katerega bi morala država članica državljana brez predstavništva, ki prejme pomoč, povrniti finančni predujem. Komisija bi v sodelovanju z državami članicami morala določiti jasna pravila, s katerimi bi opredelila delitev finančnih bremen za pravilno delovanje takega sklada. |
| --- | --- |

(18a)

Države članice bi morale razmisliti o vzpostavitvi „skrbniškega sklada“ za konzularno zaščito, iz katerega bi veleposlaništvo ali konzulat države članice, ki nudi pomoč, lahko pokril stroške, ki jih ima s pomočjo državljanu brez predstavništva, in v katerega bi morala država članica državljana brez predstavništva, ki prejme pomoč, povrniti finančni predujem. Komisija bi v sodelovanju z državami članicami morala določiti jasna pravila, s katerimi bi opredelila delitev finančnih bremen za pravilno delovanje takega sklada.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| (20) | V zvezi z usklajevanjem
  na terenu in
  v kriznih razmerah bi bilo treba pojasniti pristojnosti in zadevne naloge, da se zagotovi popolna zaščita državljanov EU brez predstavništva.
  Konzularno sodelovanje na lokalni ravni bi se moralo ustrezno posvečati državljanom EU brez predstavništva, na primer z zbiranjem zadevnih kontaktnih podatkov najbližjih regionalnih diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi z usklajevanjem
  na terenu in
  v kriznih razmerah bi bilo treba pojasniti pristojnosti in zadevne naloge, da se zagotovi popolna zaščita državljanov EU brez predstavništva.
  Konzularno sodelovanje na lokalni ravni bi se moralo ustrezno posvečati državljanom EU brez predstavništva, na primer z zbiranjem zadevnih kontaktnih podatkov najbližjih regionalnih diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic.

| (20) | V zvezi z usklajevanjem v kriznih razmerah bi bilo treba pojasniti pristojnosti in zadevne naloge, da se zagotovi popolna zaščita državljanov brez predstavništva.
  V kriznih razmerah bi delegacije Unije morale zagotoviti potrebno usklajevanje med državami članicami. Da bi lahko izpolnila to vlogo, bi Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) morala imeti potrebna finančna sredstva, tudi za zagotavljanje usposabljanja konzularnega osebja držav članic. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi z usklajevanjem v kriznih razmerah bi bilo treba pojasniti pristojnosti in zadevne naloge, da se zagotovi popolna zaščita državljanov brez predstavništva.
  V kriznih razmerah bi delegacije Unije morale zagotoviti potrebno usklajevanje med državami članicami. Da bi lahko izpolnila to vlogo, bi Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) morala imeti potrebna finančna sredstva, tudi za zagotavljanje usposabljanja konzularnega osebja držav članic.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| (21) | V primeru krize sta bistveni ustrezna priprava in jasna delitev pristojnosti. Načrtovanje nujnih kriznih ukrepov bi moralo zato docela vključevati državljane EU brez predstavništva
  in
  nacionalne načrte nujnih ukrepov
  bi bilo treba usklajevati
  .
  Koncept vodilne države bi bilo treba v tem okviru še bolj razviti. |
| --- | --- |

(21)

V primeru krize sta bistveni ustrezna priprava in jasna delitev pristojnosti. Načrtovanje nujnih kriznih ukrepov bi moralo zato docela vključevati državljane EU brez predstavništva
  in
  nacionalne načrte nujnih ukrepov
  bi bilo treba usklajevati
  .
  Koncept vodilne države bi bilo treba v tem okviru še bolj razviti.

| (21) | V primeru krize sta bistveni ustrezna priprava in jasna delitev pristojnosti. Načrtovanje nujnih kriznih ukrepov bi moralo zato docela vključevati državljane brez predstavništva,
  ESZD pa bi morala usklajevati
  nacionalne načrte nujnih ukrepov. |
| --- | --- |

(21)

V primeru krize sta bistveni ustrezna priprava in jasna delitev pristojnosti. Načrtovanje nujnih kriznih ukrepov bi moralo zato docela vključevati državljane brez predstavništva,
  ESZD pa bi morala usklajevati
  nacionalne načrte nujnih ukrepov.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 22 a (novo)

| (22a) | ESZD bi morala v okviru priprave na krizne razmere organizirati usposabljanje konzularnega osebja za lažjo pomoč državljanom, tudi državljanom brez predstavništva. |
| --- | --- |

(22a)

ESZD bi morala v okviru priprave na krizne razmere organizirati usposabljanje konzularnega osebja za lažjo pomoč državljanom, tudi državljanom brez predstavništva.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 22 b (novo)

| (22b) | Pripraviti bi bilo treba izobraževalne tečaje za konzularno osebje, da se izboljša sodelovanje in njihovo poznavanje državljanskih pravic, ki izhajajo iz Pogodb in te direktive. |
| --- | --- |

(22b)

Pripraviti bi bilo treba izobraževalne tečaje za konzularno osebje, da se izboljša sodelovanje in njihovo poznavanje državljanskih pravic, ki izhajajo iz Pogodb in te direktive.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| (23) | Unijo v tretjih državah predstavljajo delegacije Unije, ki skupaj z diplomatskimi in konzularnimi misijami držav članic prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije v zvezi s konzularno zaščito, kot je podrobneje določeno v členu 35 Pogodbe o Evropski uniji.
  V skladu z Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih lahko države članice zagotavljajo konzularno zaščito v imenu druge države članice, razen če tretja zadevna država temu ugovarja
  .
  Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe v zvezi s tretjimi državami, da se zagotovi možnost konzularne zaščite v imenu drugih držav članic
  . |
| --- | --- |

(23)

Unijo v tretjih državah predstavljajo delegacije Unije, ki skupaj z diplomatskimi in konzularnimi misijami držav članic prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije v zvezi s konzularno zaščito, kot je podrobneje določeno v členu 35 Pogodbe o Evropski uniji.
  V skladu z Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih lahko države članice zagotavljajo konzularno zaščito v imenu druge države članice, razen če tretja zadevna država temu ugovarja
  .
  Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe v zvezi s tretjimi državami, da se zagotovi možnost konzularne zaščite v imenu drugih držav članic
  .

| (23) | Unijo v tretjih državah predstavljajo delegacije Unije, ki skupaj z diplomatskimi in konzularnimi misijami držav članic prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije v zvezi s konzularno zaščito, kot je podrobneje določeno v členu 35 Pogodbe o Evropski uniji.
  Delegacije Unije bi morale zagotoviti potrebno usklajevanje med državami članicami, po potrebi pa bi jim lahko zaupali opravljanje konzularnih nalog
  .
  ESZD bi morala zagotoviti potrebna finančna sredstva za izpolnjevanje te naloge
  . |
| --- | --- |

(23)

Unijo v tretjih državah predstavljajo delegacije Unije, ki skupaj z diplomatskimi in konzularnimi misijami držav članic prispevajo k uresničevanju pravice državljanov Unije v zvezi s konzularno zaščito, kot je podrobneje določeno v členu 35 Pogodbe o Evropski uniji.
  Delegacije Unije bi morale zagotoviti potrebno usklajevanje med državami članicami, po potrebi pa bi jim lahko zaupali opravljanje konzularnih nalog
  .
  ESZD bi morala zagotoviti potrebna finančna sredstva za izpolnjevanje te naloge
  .

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 25

| (25) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na ugodnejše nacionalne določbe, če so združljive s to direktivo. |
| --- | --- |

(25)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na ugodnejše nacionalne določbe, če so združljive s to direktivo.

| (25) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na ugodnejše nacionalne določbe, če so združljive s to direktivo.
  Ta direktiva ne bi smela državam članicam določati obveznosti, da državljanom brez predstavništva zagotavljajo vrste pomoči, ki jih ne zagotavljajo svojim državljanom. |
| --- | --- |

(25)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na ugodnejše nacionalne določbe, če so združljive s to direktivo.
  Ta direktiva ne bi smela državam članicam določati obveznosti, da državljanom brez predstavništva zagotavljajo vrste pomoči, ki jih ne zagotavljajo svojim državljanom.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 a (novo)

| (25a) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti in/ali pravico držav članic, ki nimajo predstavništev, da svojim državljanom neposredno pomagajo, kadar je to nujno in/ali zaželeno. Države članice, ki nimajo predstavništev, bi morale nuditi nenehno pomoč državam članicam, ki nudijo konzularno pomoč njihovim državljanom. |
| --- | --- |

(25a)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti in/ali pravico držav članic, ki nimajo predstavništev, da svojim državljanom neposredno pomagajo, kadar je to nujno in/ali zaželeno. Države članice, ki nimajo predstavništev, bi morale nuditi nenehno pomoč državam članicam, ki nudijo konzularno pomoč njihovim državljanom.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 b (novo)

| (25b) | Da se zagotovi hitro in učinkovito delovanje te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s predlogi sprememb k prilogam. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Sveti hkrati, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(25b)

Da se zagotovi hitro in učinkovito delovanje te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s predlogi sprememb k prilogam. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Sveti hkrati, pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 27

| (27) | V skladu s prepovedjo diskriminacije iz Listine bi morale države članice izvajati to direktivo brez vsakršne diskriminacije med upravičenci te direktive glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost
  – |
| --- | --- |

(27)

V skladu s prepovedjo diskriminacije iz Listine bi morale države članice izvajati to direktivo brez vsakršne diskriminacije med upravičenci te direktive glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost
  –

| (27) | V skladu s prepovedjo diskriminacije iz Listine
  , zlasti iz člena 21,
  bi morale države članice
  , delegacije Unije in po potrebi ESZD vedno
  izvajati to direktivo brez vsakršne diskriminacije med upravičenci te direktive glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost
  . |
| --- | --- |

(27)

V skladu s prepovedjo diskriminacije iz Listine
  , zlasti iz člena 21,
  bi morale države članice
  , delegacije Unije in po potrebi ESZD vedno
  izvajati to direktivo brez vsakršne diskriminacije med upravičenci te direktive glede na spol, raso, barvo, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost
  .

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 27 a (novo)

| (27a) | Države članice bi morale svoje državljane spodbujati, da se pred odhodom v tretjo državo prijavijo na spletni strani ministrstva za zunanje zadeve, kar bi olajšalo pomoč v primerih potrebe, zlasti v kriznih razmerah. |
| --- | --- |

(27a)

Države članice bi morale svoje državljane spodbujati, da se pred odhodom v tretjo državo prijavijo na spletni strani ministrstva za zunanje zadeve, kar bi olajšalo pomoč v primerih potrebe, zlasti v kriznih razmerah.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 27 b (novo)

| (27b) | Komisija bi morala razmisliti o vzpostavitvi 24-urne telefonske linije 7 dni v tednu, da bi informacije postale brez težav dostopne za državljane, ki iščejo konzularno zaščito v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(27b)

Komisija bi morala razmisliti o vzpostavitvi 24-urne telefonske linije 7 dni v tednu, da bi informacije postale brez težav dostopne za državljane, ki iščejo konzularno zaščito v nujnih primerih.

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 1

Ta direktiva določa ukrepe za sodelovanje in usklajevanje, potrebne za
  lažje uresničevanje pravice
  državljanov Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljani so, nima predstavništva,
  do zaščite
  diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države članice.

Ta direktiva določa ukrepe za sodelovanje in usklajevanje, potrebne za
  lažjo zaščito
  državljanov Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljani so, nima predstavništva,
  s strani
  diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za državljane tiste države članice, ter s strani delegacije Unije.
  Po potrebi se delegacijam Unije lahko dodelijo tudi konzularne naloge, ki jih opravljajo za državljane brez predstavništva.

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1

1.   Vsak državljan EU, ki ima državljanstvo države članice Unije brez diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi (v nadaljnjem besedilu: državljan EU brez predstavništva), je
  upravičen do
  zaščite diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njene državljane.

1.   Vsak državljan, ki ima državljanstvo države članice Unije brez diplomatskega ali konzularnega predstavništva v tretji državi (v nadaljnjem besedilu: državljan brez predstavništva), je
  deležen
  zaščite diplomatskih ali konzularnih organov druge države članice pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njene državljane,
  ter delegacije Unije.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 3

3.   Družinski člani državljanov EU brez predstavništva, ki sami niso državljani Unije, so upravičeni do konzularne zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za družinske člane državljanov države članice
  , ki nudi pomoč
  ,
  ki sami niso njeni državljani
  .

3.   Družinski člani državljanov brez predstavništva, ki sami niso državljani Unije, so upravičeni do konzularne zaščite pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za družinske člane državljanov države članice
  izvora, ali konzularne zaščite delegacije Unije
  .

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 3

3.   Častni konzuli se štejejo za enakovredne dostopnim diplomatskim ali konzularnim predstavništvom
  v okviru obsega njihovih
  pristojnosti v skladu z nacionalnim pravom in praksami.

3.   Častni konzuli se štejejo za enakovredne dostopnim diplomatskim ali konzularnim predstavništvom
  , če imajo ustrezne
  pristojnosti v skladu z nacionalnim pravom in praksami.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1

1.   Državljani EU brez predstavništva lahko izberejo diplomatsko ali konzularno predstavništvo, pri katerem bodo iskali konzularno zaščito.

1.   Državljani brez predstavništva lahko izberejo diplomatsko ali konzularno predstavništvo, pri katerem bodo iskali konzularno zaščito.
  Kadar je to potrebno in primerno, lahko pomoč poiščejo tudi pri delegaciji Unije. Države članice na spletnih straneh svojih ministrstev za zunanje zadeve objavijo informacije o pravici svojih državljanov do konzularne zaščite v skladu s to direktivo v tretji državi, v kateri te države članice nimajo predstavništva, ki jo nudijo diplomatski ali konzularni organi druge države članice, in o pogojih za uveljavljanje te pravice.

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2

2.   
  Država članica lahko trajno predstavlja drugo državo članico in diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v tretji državi se lahko dogovorijo o delitvi bremen, če je zagotovljeno
  učinkovito obravnavanje prošenj za zaščito
  . Države članice Evropsko komisijo obvestijo o vseh takšnih dogovorih zaradi objave na temu namenjeni spletni strani
  .

2.   
  Da bi nudili konzularno zaščito državljanom brez predstavništva in zagotovili
  učinkovito obravnavanje prošenj za zaščito
  , lahko predstavništva držav članic in po potrebi delegacija Unije sklepajo lokalne dogovore o delitvi bremen in izmenjavi informacij
  .
  Po uradnem obvestilu lokalnim organom se o teh lokalnih dogovorih poroča Komisiji in ESZD ter objavi na spletnih straneh Komisije in zadevnih spletnih straneh držav članic
  .
  Ti dogovori popolnoma upoštevajo določbe te direktive.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2

2.   Če državljan Unije ne more predložiti veljavnega potnega lista ali veljavne osebne izkaznice, lahko državljanstvo izkaže na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri diplomatskih in konzularnih organih države članice, katere državljan trdi, da je.

2.   Če državljan Unije ne more predložiti veljavnega potnega lista ali veljavne osebne izkaznice, lahko državljanstvo izkaže na kakršen koli drug način, po potrebi na podlagi preverjanja pri diplomatskih in konzularnih organih države članice, katere državljan trdi, da je.
  Diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državljanom brez predstavništva nudi potrebna sredstva za preverjanje njihove identitete.

Sprememba 32

Predlog direktive

Poglavje 1 a in člen 5 a (novo)

POGLAVJE 1a

Sodelovanje in usklajevanje na področju konzularne zaščite na lokalni ravni

Člen 5a

Splošno načelo

Diplomatski in konzularni organi držav članic tesno sodelujejo in se usklajujejo med seboj ter z Unijo za zagotovitev zaščite državljanom brez predstavništva pod enakimi pogoji, kakršni veljajo za njihove državljane. Delegacije Unije pospešujejo sodelovanje in usklajevanje med državami članicami na eni strani ter med njimi in Unijo na drugi strani, da državljanom brez predstavništva zagotovijo zaščito pod enakimi pogoji, kot veljajo za njihove državljane. Če konzularno ali diplomatsko predstavništvo ali po potrebi delegacija Unije nudita pomoč državljanu brez predstavništva, o tem obvestita najbližje regionalno pristojno konzularno ali diplomatsko predstavništvo ali ministrstvo za zunanje zadeve države članice državljana brez predstavništva ali delegacijo Unije, ki sodelujejo pri opredelitvi ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Države članice uradno sporočijo podatke zadevnih kontaktnih oseb na ministrstvih za zunanje zadeve ESZD, ki jih nenehno posodablja na svoji varni spletni strani.

(Člen 7 v predlogu Komisije postane odvečen.)

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

2.   Konzularna zaščita iz odstavka 1 vključuje pomoč v naslednjih primerih:

2.   Konzularna zaščita iz odstavka 1 vključuje pomoč
  zlasti
  v naslednjih primerih:

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – točka b

| (b) | pomoč žrtvi kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(b)

pomoč žrtvi kaznivega dejanja;

| (b) | pomoč žrtvi kaznivega dejanja
  ali v nevarnosti, da postane žrtev kaznivega dejanja
  ; |
| --- | --- |

(b)

pomoč žrtvi kaznivega dejanja
  ali v nevarnosti, da postane žrtev kaznivega dejanja
  ;

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Konzularna zaščita zajema tudi druge primere, v katerih bi država članica s predstavništvom običajno nudila pomoč svojim državljanom.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1

1.   Če je državljanu EU brez predstavništva odvzeta prostost ali je pridržan, diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) zlasti:

1.   Če je državljanu brez predstavništva odvzeta prostost ali je
  kako drugače
  pridržan, diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) zlasti:

| (a) | nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov na prošnjo državljana EU brez predstavništva; |
| --- | --- |

(a)

nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov na prošnjo državljana EU brez predstavništva;

| (a) | nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov na prošnjo državljana brez predstavništva; |
| --- | --- |

(a)

nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov na prošnjo državljana brez predstavništva;

| (b) | obiščejo državljana EU brez predstavništva in
  spremljajo minimalne standarde ravnanja v zaporu
  ; |
| --- | --- |

(b)

obiščejo državljana EU brez predstavništva in
  spremljajo minimalne standarde ravnanja v zaporu
  ;

| (b) | obiščejo državljana brez predstavništva in
  zagotovijo, da so vzpostavljeni minimalni standardi pogojev pridržanja
  ; |
| --- | --- |

(b)

obiščejo državljana brez predstavništva in
  zagotovijo, da so vzpostavljeni minimalni standardi pogojev pridržanja
  ;

| (c) | državljanu EU brez predstavništva zagotovijo informacije o pravicah
  pridržane osebe
  . |
| --- | --- |

(c)

državljanu EU brez predstavništva zagotovijo informacije o pravicah
  pridržane osebe
  .

| (c) | državljanu brez predstavništva zagotovijo informacije o
  njegovih/njenih
  pravicah. |
| --- | --- |

(c)

državljanu brez predstavništva zagotovijo informacije o
  njegovih/njenih
  pravicah.

| (ca) | državljanu brez predstavništva zagotovijo dostop do ustreznega pravnega svetovanja. |
| --- | --- |

(ca)

državljanu brez predstavništva zagotovijo dostop do ustreznega pravnega svetovanja.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 3

3.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo državi članici državljana EU brez predstavništva poroča o vseh obiskih državljana EU in o spremljanju minimalnih standardov
  ravnanja v zaporu
  . Državo članico državljana EU brez predstavništva nemudoma obvesti o vseh pritožbah v zvezi s slabim ravnanjem.

3.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo državi članici državljana brez predstavništva poroča o vseh obiskih državljana in o spremljanju minimalnih standardov
  pogojev pridržanja
  . Državo članico državljana brez predstavništva nemudoma obvesti o pritožbah v zvezi s slabim ravnanjem, pa tudi o sprejetih ukrepih za preprečevanje takega ravnanja in zagotavljanje minimalnih standardov pogojev pridržanja
  .

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 4

4.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana EU brez predstavništva o informacijah, ki jih je predložilo državljanu EU brez predstavništva v zvezi z njegovimi pravicami. Deluje kot posrednik, tudi glede pomoči pri pripravi vlog za pomilostitev ali predčasno izpustitev in če želi državljan zaprositi za premestitev. Po potrebi deluje kot posrednik v zvezi z vsemi pravnimi taksami, ki so jih položili diplomatski ali konzularni organi države članice državljana EU brez predstavništva.

4.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana brez predstavništva o informacijah, ki jih je predložilo državljanu brez predstavništva v zvezi z njegovimi pravicami. Deluje kot posrednik, tudi glede
  zagotavljanja dostopa državljana do ustreznega pravnega svetovanja in glede
  pomoči
  , tudi
  pri pripravi vlog za pomilostitev ali predčasno izpustitev in če želi državljan zaprositi za premestitev. Po potrebi deluje kot posrednik v zvezi z vsemi pravnimi taksami, ki so jih položili diplomatski ali konzularni organi države članice državljana brez predstavništva.

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1

1.   Če je državljan EU brez predstavništva žrtev kaznivega dejanja, diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) državljanu EU zlasti:

1.   Če je državljan brez predstavništva žrtev kaznivega dejanja
  ali v nevarnosti, da postane žrtev kaznivega dejanja
  , diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic v skladu s členom 6(1) državljanu zlasti:

| (a) | nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov, če tako želi; |
| --- | --- |

(a)

nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov, če tako želi;

| (a) | nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov, če tako želi; |
| --- | --- |

(a)

nudijo pomoč z obveščanjem družinskih članov ali drugih sorodnikov, če tako želi;

| (b) | zagotovijo informacije in/ali pomoč v zvezi z
  zadevnimi pravnimi vprašanji in
  zdravstveno oskrbo. |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo informacije in/ali pomoč v zvezi z
  zadevnimi pravnimi vprašanji in
  zdravstveno oskrbo.

| (b) | zagotovijo informacije in/ali pomoč v zvezi z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo informacije in/ali pomoč v zvezi z zdravstveno oskrbo;

| (ba) | zagotovijo informacije o njegovih pravicah in dostop do ustrezne pravne pomoči in svetovanja
  . |
| --- | --- |

(ba)

zagotovijo informacije o njegovih pravicah in dostop do ustrezne pravne pomoči in svetovanja
  .

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2

2.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana EU brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu
  , ter
  se poveže z družinskimi člani državljana EU brez predstavništva ali drugimi sorodniki,
  če je državljan s tem po možnosti soglašal
  .

2.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu.
  Ta država članica
  se poveže se z družinskimi člani državljana brez predstavništva ali drugimi sorodniki,
  razen če državljan s tem ne soglaša
  .

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2

2.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana EU brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu,
  ter se, če je to primerno, poveže
  z družinskimi člani ali drugimi sorodniki državljana EU brez predstavništva. Državo članico državljana EU brez predstavništva obvesti o morebitni potrebi po zdravstveni evakuaciji. Z vsako zdravstveno evakuacijo mora predhodno soglašati država članica državljana EU brez predstavništva, razen v skrajno nujnih primerih.

2.   Diplomatsko ali konzularno predstavništvo obvesti državo članico državljana brez predstavništva o dogodku, njegovi resnosti in pomoči, ki je nudena državljanu.
  Ta država članica
  se poveže z družinskimi člani ali drugimi sorodniki državljana brez predstavništva,
  razen če državljan s tem ne soglaša
  . Državo članico državljana brez predstavništva obvesti o morebitni potrebi po zdravstveni evakuaciji. Z vsako zdravstveno evakuacijo mora predhodno soglašati država članica državljana brez predstavništva, razen v skrajno nujnih primerih.

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 11 a (novo)

Člen 11a

Sodelovanje na lokalni ravni

Srečanja v sklopu sodelovanja na lokalni ravni vključujejo redno izmenjavo informacij o državljanih brez predstavništva ter o zadevah, kot so varnost državljanov, pogoji pridržanja ali dostop do konzularne zaščite. Če se ministrstva za zunanje zadeve na osrednji ravni ne dogovorijo drugače, je predsedujoči predstavnik države članice ali delegacije Unije, določen na lokalni ravni. Predsedujoči zbira in redno posodablja kontaktne podatke, zlasti v zvezi s kontaktnimi točkami držav članic brez predstavništva, in jih posreduje diplomatskim in konzularnim predstavništvom ter delegaciji Unije na lokalni ravni.

Sprememba 43

Predlog direktive

Poglavje 3 in člen 12

POGLAVJE 3

Finančni postopki

Člen 12

Splošna pravila

Če državljan EU brez predstavništva zaprosi za pomoč v obliki finančnega predujma ali repatriacije, se ob upoštevanju člena 6(1) uporabi naslednji postopek:

| (a) | državljan EU brez predstavništva se zaveže, da bo svoji državi članici vrnil celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali povrnil nastale stroške ter po potrebi stroške konzularne takse, in sicer na standardnem obrazcu iz Priloge 1; |
| --- | --- |

(a)

državljan EU brez predstavništva se zaveže, da bo svoji državi članici vrnil celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali povrnil nastale stroške ter po potrebi stroške konzularne takse, in sicer na standardnem obrazcu iz Priloge 1;

| (b) | če tako zahteva diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, država članica državljana EU brez predstavništva nemudoma zagotovi potrebne informacije v zvezi z njegovo prošnjo in navede, ali je treba plačati konzularno takso; |
| --- | --- |

(b)

če tako zahteva diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, država članica državljana EU brez predstavništva nemudoma zagotovi potrebne informacije v zvezi z njegovo prošnjo in navede, ali je treba plačati konzularno takso;

| (c) | diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državo članico državljana EU brez predstavništva obvesti o vsaki prošnji za finančni predujem ali repatriacijo, ki jo je obravnavalo; |
| --- | --- |

(c)

diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državo članico državljana EU brez predstavništva obvesti o vsaki prošnji za finančni predujem ali repatriacijo, ki jo je obravnavalo;

| (d) | država članica državljana EU brez predstavništva na pisno zahtevo diplomatskega ali konzularnega predstavništva, ki nudi pomoč, na obrazcu iz Priloge I povrne celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastalih stroškov. |
| --- | --- |

(d)

država članica državljana EU brez predstavništva na pisno zahtevo diplomatskega ali konzularnega predstavništva, ki nudi pomoč, na obrazcu iz Priloge I povrne celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastalih stroškov.

črtano

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 13

Člen 13

Poenostavljeni postopek v kriznih razmerah

1.
     
  V kriznih razmerah diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, usklajuje vsako evakuacijo ali drugo potrebno podporo, ki jo zagotavlja državljanu EU brez predstavništva, z njegovo državo članico.

Država članica, ki nudi pomoč, pošlje vsako zahtevo za povračilo stroškov takšne evakuacije ali podpore ministrstvu za zunanje zadeve države članice državljana EU brez predstavništva. Država članica, ki nudi pomoč, lahko zahteva povračilo tudi, če državljan EU brez predstavništva ni podpisal zaveze o povračilu v skladu s členom 12(a).

Ta odstavek državi članici državljana EU brez predstavništva ne preprečuje, da bi od njega zahtevala povračilo na podlagi nacionalnih pravil.

2.
     
  V velikih krizah stroške evakuacije ali podpore povrne država članica državljana EU brez predstavništva v sorazmernem znesku, in sicer z delitvijo celotnega zneska stroškov s številom državljanov, ki so prejeli pomoč, če država članica, ki je nudila pomoč, to zahteva.

3.
     
  Če stroškov ni mogoče izračunati, lahko država članica, ki je nudila pomoč, zahteva povračilo na podlagi fiksnih zneskov, ki ustreza vrsti nudene podpore, kot je določeno v Prilogi 2.

4.
     
  Če je država članica, ki je nudila pomoč, prejela finančno podporo za nudenje pomoči iz mehanizma EU na področju civilne zaščite, se vsak prispevek države članice državljana EU brez predstavništva določi po odbitku prispevka Unije.

5.
     
  Za zahtevek za vračilo se uporabi skupni obrazec iz Priloge 2.

črtano

Sprememba 45

Predlog direktive

Poglavje 4 – naslov

Sodelovanje in usklajevanje
  na lokalni ravni ter
  v primeru krize

Sodelovanje in usklajevanje v primeru krize

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 14

Člen 14

Sodelovanje na lokalni ravni

Na dnevnem redu srečanj v zvezi s sodelovanjem na lokalni ravni je tudi redna izmenjava informacij o državljanih EU brez predstavništva ter o zadevah, kot so varnost državljanov, razmere v zaporih ali dostop do konzularne zaščite. Če se ministrstva za zunanje zadeve na osrednji ravni ne dogovorijo drugače, je predsedujoči predstavnik države članice ali delegacije Unije, določen na lokalni ravni. Predsedujoči zbira in redno posodablja kontaktne podatke, zlasti v zvezi s kontaktnimi točkami držav članic brez predstavništva, in jih posreduje diplomatskim in konzularnim predstavništvom ter delegaciji Unije na lokalni ravni.

črtano

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1

1.   
  Za zagotovitev vsestranske pripravljenosti
  načrtovanje nujnih kriznih ukrepov
  na lokalni ravni vključuje državljane EU brez predstavništva
  .
  Države članice s predstavništvom v tretji državi načrte nujnih kriznih ukrepov usklajujejo med seboj in z delegacijo Unije
  .
  Dogovorijo se o zadevnih nalogah
  za zagotovitev, da se državljanom EU brez predstavništva nudi popolna pomoč v kriznih razmerah,
  imenujejo predstavnike
  za točke zbiranja in obveščajo državljane EU brez predstavništva o krizni pripravljenosti pod enakimi pogoji kot svoje državljane.

1.   
  Delegacije Unije usklajujejo
  načrtovanje nujnih kriznih ukrepov
  med državami članicami za zagotovitev vsestranske pripravljenosti, tudi z razdelitvijo nalog
  za zagotovitev, da se državljanom brez predstavništva nudi popolna pomoč v kriznih razmerah,
  imenovanjem predstavnikov
  za točke zbiranja in obveščanjem državljanov brez predstavništva o krizni pripravljenosti pod enakimi pogoji kot svoje državljane.

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 2

2.   Države članice in
  Unija
  v primeru krize tesno sodelujejo za zagotovitev učinkovite pomoči državljanom EU brez predstavništva.
  Države članice in Unija se medsebojno
  pravočasno
  obveščajo
  o razpoložljivih zmogljivostih glede evakuacije
  . Države članice lahko na prošnjo prejmejo podporo
  obstoječih intervencijskih skupin na ravni Unije, vključno s podporo konzularnih izvedencev, zlasti iz držav članic brez predstavništva.

2.   Države članice in
  ESZD
  v primeru krize tesno sodelujejo za zagotovitev učinkovite pomoči državljanom brez predstavništva.
  Delegacija Unije
  pravočasno
  usklajuje izmenjavo informacij
  o razpoložljivih zmogljivostih glede evakuacije
  , usklajuje samo evakuacijo in zagotavlja potrebno pomoč pri evakuaciji, ob možni podpori
  obstoječih intervencijskih skupin na ravni Unije, vključno s podporo konzularnih izvedencev, zlasti iz držav članic brez predstavništva.

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 16 – naslov

Vodilna država

Usklajevanje priprav na krizne razmere in v primeru kriznih razmer

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 1

1.   
  Vodilna država (vodilne države) je (so) za namene te direktive država članica (države članice) v posamezni tretji državi, pristojna (
  pristojne
  )
  za usklajevanje in
  vodenje nudenja
  pomoči v zvezi s pripravo na krizo ali v primeru krize, kar vključuje posebno skrb za državljane EU brez predstavništva.

1.   
  Delegacije Unije so
  pristojne za usklajevanje in
  nudenje
  pomoči v zvezi s pripravo na krizo ali v primeru krize, kar vključuje posebno skrb za državljane brez predstavništva.

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 2

2.
     
  Država članica je določena za vodilno državo v posamezni tretji državi, če je uradno sporočila svoj namen za to prek obstoječe varne komunikacijske mreže; razen če druga država članica ugovarja v 30 dneh ali se predlagana vodilna država odpove nalogi prek varne komunikacijske mreže. Če želi več držav članic skupaj prevzeti nalogo vodilne države, skupaj uradno sporočijo svoj namen prek varne komunikacijske mreže. V primeru krize lahko ena ali več držav članicprevzame to nalogo nemudoma in se zaveže to uradno sporočiti v 24 urah. Države članice lahko zavrnejo ponudbo, vendar pa njihovi državljani in drugi morebitni upravičenci v skladu s členom 6(1) ostanejo upravičeni do pomoči vodilne države. Če vodilne države ni, se države članice s predstavništvi v tretji državi dogovorijo o tem, katera država članica bo usklajevala pomoč za državljane EU brez predstavništva.

črtano

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 3

3.   V pripravah na krize
  vodilna(-e) država(-e)
  zagotovi
  (jo)
  ustrezno vključenost državljanov EU brez predstavništva v načrtovanje nujnih ukrepov diplomatskih in konzularnih predstavništev, združljivost načrtov nujnih ukrepov ter primerno obveščenost diplomatskih in konzularnih predstavništev in delegacij Unije o teh ukrepih.

3.   V pripravah na krize
  delegacija Unije
  zagotovi ustrezno vključenost državljanov brez predstavništva v načrtovanje nujnih ukrepov diplomatskih in konzularnih predstavništev, združljivost načrtov nujnih ukrepov ter primerno obveščenost diplomatskih in konzularnih predstavništev in delegacij Unije o teh ukrepih.

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 4

4.   V primeru krize je
  vodilna država ali država članica, ki usklajuje pomoč,
  pristojna za usklajevanje ter glavno pomoč in operacije zbiranja za državljane EU brez predstavništva,
  po potrebi pa zagotovi tudi
  evakuacijo na varen kraj ob pomoči drugih zadevnih držav članic. Zagotovi tudi kontaktno točko za države članice brez predstavništva, prek katere lahko te prejmejo informacije o svojih državljanih in usklajujejo potrebno pomoč.
  Vodilna država ali država članica, ki usklajuje pomoč za državljane EU brez predstavništva,
  lahko po potrebi
  zaprosi
  za pomoč iz instrumentov, kot so mehanizem EU na področju civilne zaščite in strukture Evropske službe za zunanje delovanje za obvladovanje kriz. Države članice
  vodilni državi ali državi članici, ki usklajuje pomoč,
  zagotovijo ustrezne informacije v zvezi s svojimi državljani EU brez predstavništva, ki so navzoči v tretji državi v kriznih razmerah.

4.   V primeru krize je
  delegacija Unije
  pristojna za usklajevanje ter glavno pomoč in operacije zbiranja za državljane brez predstavništva
  in usklajuje
  evakuacijo na varen kraj ob pomoči zadevnih držav članic. Zagotovi tudi kontaktno točko za države članice brez predstavništva, prek katere lahko te prejmejo informacije o svojih državljanih in usklajujejo potrebno pomoč.
  Delegacija Unije in zadevne države članice
  lahko po potrebi
  zaprosijo
  za pomoč iz instrumentov, kot so mehanizem EU na področju civilne zaščite in strukture Evropske službe za zunanje delovanje za obvladovanje kriz. Države članice
  delegaciji Unije
  zagotovijo ustrezne informacije v zvezi s svojimi državljani EU brez predstavništva, ki so navzoči v tretji državi v kriznih razmerah.

Sprememba 54

Predlog direktive

Poglavje 4 a (novo)

POGLAVJE 4a

Finančni postopki

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 16 a (novo)

Člen 16a

Splošna pravila

Če državljan brez predstavništva zaprosi za pomoč v obliki finančnega predujma ali repatriacije, se ob upoštevanju člena 6(1) uporabi naslednji postopek:

| (a) | državljan brez predstavništva se zaveže, da bo svoji državi članici vrnil celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastale stroške ter po potrebi stroške konzularne takse, in sicer na standardnem obrazcu iz Priloge 1; |
| --- | --- |

(a)

državljan brez predstavništva se zaveže, da bo svoji državi članici vrnil celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastale stroške ter po potrebi stroške konzularne takse, in sicer na standardnem obrazcu iz Priloge 1;

| (b) | če tako zahteva diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, država članica državljana brez predstavništva nemudoma zagotovi potrebne informacije v zvezi z njegovo prošnjo in navede, ali je treba plačati konzularno takso; |
| --- | --- |

(b)

če tako zahteva diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, država članica državljana brez predstavništva nemudoma zagotovi potrebne informacije v zvezi z njegovo prošnjo in navede, ali je treba plačati konzularno takso;

| (c) | diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državo članico državljana brez predstavništva obvesti o vsaki prošnji za finančni predujem ali repatriacijo, ki jo je obravnavalo; |
| --- | --- |

(c)

diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki nudi pomoč, državo članico državljana brez predstavništva obvesti o vsaki prošnji za finančni predujem ali repatriacijo, ki jo je obravnavalo;

| (d) | država članica državljana brez predstavništva na pisno zahtevo diplomatskega ali konzularnega predstavništva, ki nudi pomoč, na obrazcu iz Priloge 1 povrne celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastalih stroškov. |
| --- | --- |

(d)

država članica državljana brez predstavništva na pisno zahtevo diplomatskega ali konzularnega predstavništva, ki nudi pomoč, na obrazcu iz Priloge 1 povrne celotni znesek kakršnega koli finančnega predujma ali nastalih stroškov.

Sprememba 56

Predlog direktive

Člen 16 b (novo)

Člen 16b

Poenostavljeni postopek v kriznih razmerah

1.
     
  V kriznih razmerah delegacija Unije uskladi vsako evakuacijo ali drugo potrebno podporo, ki jo zagotavlja državljanu brez predstavništva, z njegovo državo članico.

2.
     
  ESZD ima potrebna finančna sredstva za usklajevanje in zagotavljanje pomoči v okviru priprave na krizo ali v primeru kriznih razmer.

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 18 a (novo)

Člen 18a

Spremembe prilog

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18b v zvezi s kakršnimi koli spremembami prilog.

Sprememba 58

Predlog direktive

Člen 18 b (novo)

Člen 18b

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo iz člena 18a se prenese za nedoločen čas od ... (1).

3.
     
  Pooblastilo iz člena 18a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 18a, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

---

(1)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/118 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/118

---

Četrtek, 25. oktober 2012Imenovanje člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke

P7_TA(2012)0396

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (C7-0195/2012 – 2012/0806(NLE))

2014/C 72 E/19

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. julija 2012 (1),

| — | ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C7-0195/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C7-0195/2012),

| — | ob upoštevanju člena 109 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0348/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0348/2012),

| A. | ker se je Evropski svet dne v pismu z dne 13. julija 2012, prejetim 18. julija 2012, posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Yvesa Merscha za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (ECB) za mandat osmih let; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropski svet dne v pismu z dne 13. julija 2012, prejetim 18. julija 2012, posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Yvesa Merscha za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (ECB) za mandat osmih let;

| B. | ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter potrebo po popolni neodvisnosti ECB na področju monetarne politike v skladu s členom 130 PDEU; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan, |
| --- | --- |

B.

ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter potrebo po popolni neodvisnosti ECB na področju monetarne politike v skladu s členom 130 PDEU; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan,

| C. | ker je imel nato kandidat 22. oktobra 2012 enoinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 22. oktobra 2012 enoinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| D. | ker je bilo soglasje, da mora biti imenovana oseba z ugledom in poklicnimi izkušnjami na monetarnem in bančnem področju, ki so potrebne za opravljanje nalog člana izvršilnega odbora ECB, obširno; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo soglasje, da mora biti imenovana oseba z ugledom in poklicnimi izkušnjami na monetarnem in bančnem področju, ki so potrebne za opravljanje nalog člana izvršilnega odbora ECB, obširno;

| E. | ker so poslanci Evropskega parlamenta pred iztekom mandata Gertrude Tumpel-Gugerell neuradno sprožili vprašanje zastopanosti žensk v ECB; |
| --- | --- |

E.

ker so poslanci Evropskega parlamenta pred iztekom mandata Gertrude Tumpel-Gugerell neuradno sprožili vprašanje zastopanosti žensk v ECB;

| F. | ker je bila med člani od ustanovitve ECB do odhoda Gertrude Tumpel-Gugerell v izvršilnem odboru ECB vedno tudi ženska; |
| --- | --- |

F.

ker je bila med člani od ustanovitve ECB do odhoda Gertrude Tumpel-Gugerell v izvršilnem odboru ECB vedno tudi ženska;

| G. | ker je bil Svet 8. maja 2012 v skladu z načelom odkritega sodelovanja med državami članicami in Unijo, kot določa člen 4(3) PDEU, pred iztekom mandata Joséja Manuela González-Párama s pismom predsednika odbora v imenu političnih skupin predsedniku Evroskupine obveščen o pomanjkanju raznolikosti v izvršilnem odboru ECB in o tem, da mora biti med predstavljenimi kandidati tudi ženska; |
| --- | --- |

G.

ker je bil Svet 8. maja 2012 v skladu z načelom odkritega sodelovanja med državami članicami in Unijo, kot določa člen 4(3) PDEU, pred iztekom mandata Joséja Manuela González-Párama s pismom predsednika odbora v imenu političnih skupin predsedniku Evroskupine obveščen o pomanjkanju raznolikosti v izvršilnem odboru ECB in o tem, da mora biti med predstavljenimi kandidati tudi ženska;

| H. | ker je predsednik odbora v tem pismu spodbudil Evroskupino k izvajanju srednjeročnega načrta za spodbujanje udeležbe žensk na vplivnih položajih v ECB, v nacionalnih centralnih bankah in na nacionalnih finančnih ministrstvih; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik odbora v tem pismu spodbudil Evroskupino k izvajanju srednjeročnega načrta za spodbujanje udeležbe žensk na vplivnih položajih v ECB, v nacionalnih centralnih bankah in na nacionalnih finančnih ministrstvih;

| I. | ker uradnega odgovora na pismo z dne 8. maja 2012 ni bilo; |
| --- | --- |

I.

ker uradnega odgovora na pismo z dne 8. maja 2012 ni bilo;

| J. | ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji določa načelo enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

J.

ker člen 2 Pogodbe o Evropski uniji določa načelo enakosti med moškimi in ženskami;

| K. | ker člen 19 PDEU Uniji podeljuje pooblastila, da se bori proti diskriminaciji na podlagi spola; |
| --- | --- |

K.

ker člen 19 PDEU Uniji podeljuje pooblastila, da se bori proti diskriminaciji na podlagi spola;

| L. | ker po spolu raznolika sestava odborov in vlad zagotavlja večjo usposobljenost in širša obzorja ter ker pomeni zaposlovanje izključno moških ali izključno žensk ožji izbor in nevarnost, da se spregledajo potencialno odlični kandidati; |
| --- | --- |

L.

ker po spolu raznolika sestava odborov in vlad zagotavlja večjo usposobljenost in širša obzorja ter ker pomeni zaposlovanje izključno moških ali izključno žensk ožji izbor in nevarnost, da se spregledajo potencialno odlični kandidati;

| M. | ker traja mandat sedanjega izvršilnega odbora ECB do leta 2018, kar pomeni, da do takrat v izvršilnem odboru ne bo raznolike sestave po spolu; |
| --- | --- |

M.

ker traja mandat sedanjega izvršilnega odbora ECB do leta 2018, kar pomeni, da do takrat v izvršilnem odboru ne bo raznolike sestave po spolu;

| N. | ker je predsednik Evropskega parlamenta po seji konference predsednikov v pismu z dne 19. septembra 2012 pozval predsednika Evropskega sveta, naj se zaveže zagotovitvi, da bodo vse institucije Unije v njegovi pristojnosti izvajale konkretne ukrepe za zagotovitev uravnoteženosti med spoloma; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednik Evropskega parlamenta po seji konference predsednikov v pismu z dne 19. septembra 2012 pozval predsednika Evropskega sveta, naj se zaveže zagotovitvi, da bodo vse institucije Unije v njegovi pristojnosti izvajale konkretne ukrepe za zagotovitev uravnoteženosti med spoloma;

| O. | ker je Komisija 21. septembra 2010 sprejela strategijo za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), 16. aprila 2012 pa poročilo o napredku na področju enakosti žensk in moških v letu 2011 (SWD(2012)0085); |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija 21. septembra 2010 sprejela strategijo za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), 16. aprila 2012 pa poročilo o napredku na področju enakosti žensk in moških v letu 2011 (SWD(2012)0085);

| P. | ker je bila v predlog direktive Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb (Direktiva o kapitalskih zahtevah (CDR4)) vključena zahteva, da institucije izvajajo politiko spodbujanja raznolikosti po spolu v organu upravljanja; |
| --- | --- |

P.

ker je bila v predlog direktive Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb (Direktiva o kapitalskih zahtevah (CDR4)) vključena zahteva, da institucije izvajajo politiko spodbujanja raznolikosti po spolu v organu upravljanja;

| Q. | ker je Evropski svet dne 7. marca 2011 sprejel Evropski pakt za enakost spolov za obdobje 2011–2020; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropski svet dne 7. marca 2011 sprejel Evropski pakt za enakost spolov za obdobje 2011–2020;

| R. | ker je Parlament sprejel resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev (2), z dne 8. marca 2011 o enakosti ženskih in moških v Evropski uniji – 2010 (3) in z dne 6 julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (4); |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament sprejel resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev (2), z dne 8. marca 2011 o enakosti ženskih in moških v Evropski uniji – 2010 (3) in z dne 6 julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (4);

| 1. | ne odobri priporočila Sveta za imenovanje Yvesa Merscha za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke in poziva Svet, naj umakne svoje priporočilo in predloži novo priporočilo; |
| --- | --- |

1.

ne odobri priporočila Sveta za imenovanje Yvesa Merscha za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke in poziva Svet, naj umakne svoje priporočilo in predloži novo priporočilo;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 215, 21.7.2012, str. 4.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0070.

(3)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0330.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/120

---

Četrtek, 25. oktober 2012Zaščita proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti ***I

P7_TA(2012)0397

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (COM(2012)0270 – C7-0146/2012 – 2012/0145(COD))

2014/C 72 E/20

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0270), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0270),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0146/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0146/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0243/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0243/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 25. oktober 2012P7_TC1-COD(2012)0145

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sodišče je v zadevi C-249/10 P (2) razsodilo, da se tehnika vzorčenja iz člena 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (3), ne sme uporabljati za odločanje o zahtevkih za individualno tržnogospodarsko obravnavo iz člena 2(7)(c) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Sodišče je v zadevi C-249/10 P (2) razsodilo, da se tehnika vzorčenja iz člena 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (3), ne sme uporabljati za odločanje o zahtevkih za individualno tržnogospodarsko obravnavo iz člena 2(7)(c) navedene uredbe.

| (2) | Glede na razsodbo Sodišča bi Komisija morala proučiti vse zahtevke za tržnogospodarsko obravnavo, ki jih vložijo sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec, ne glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev. Vendar bi taka praksa pomenila nesorazmerno upravno obremenitev preiskovalnih organov Unije. Zato je primerno spremeniti Uredbo (ES) št. 1225/2009. |
| --- | --- |

(2)

Glede na razsodbo Sodišča bi Komisija morala proučiti vse zahtevke za tržnogospodarsko obravnavo, ki jih vložijo sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec, ne glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev. Vendar bi taka praksa pomenila nesorazmerno upravno obremenitev preiskovalnih organov Unije. Zato je primerno spremeniti Uredbo (ES) št. 1225/2009.

| (3) | Poleg tega je uporaba tehnike vzorčenja iz člena 17 Uredbe (ES) št. 1225/2009 za namene odločanja o zahtevkih za tržnogospodarsko obravnavo v skladu s členom 2(7)(c) navedene uredbe dovoljena po pravilih Svetovne trgovinske organizacije. Ugotovitveni svet Organa STO za reševanje sporov je na primer v sporu DS405 (Evropska unija – Protidampinški ukrepi za nekatere vrste obutve iz Kitajske, poročilo sprejeto 22. februarja 2012) ugotovil, da Kitajska ni dokazala, da je Evropska unija kršila člen 2.4 in člen 6.10.2 Protidampinškega sporazuma, odstavek 15(a)(ii) Protokola o pristopu Kitajske ter odstavka 151(e) in (f) poročila delovne skupine za pristop Kitajske, s tem ko ni proučila zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec za prvotno preiskavo. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je uporaba tehnike vzorčenja iz člena 17 Uredbe (ES) št. 1225/2009 za namene odločanja o zahtevkih za tržnogospodarsko obravnavo v skladu s členom 2(7)(c) navedene uredbe dovoljena po pravilih Svetovne trgovinske organizacije. Ugotovitveni svet Organa STO za reševanje sporov je na primer v sporu DS405 (Evropska unija – Protidampinški ukrepi za nekatere vrste obutve iz Kitajske, poročilo sprejeto 22. februarja 2012) ugotovil, da Kitajska ni dokazala, da je Evropska unija kršila člen 2.4 in člen 6.10.2 Protidampinškega sporazuma, odstavek 15(a)(ii) Protokola o pristopu Kitajske ter odstavka 151(e) in (f) poročila delovne skupine za pristop Kitajske, s tem ko ni proučila zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec za prvotno preiskavo.

| (4) | Zato je ob upoštevanju tega ozadja in zaradi pravne varnosti primerno vključiti določbo, ki pojasnjuje, da se odločitev za omejitev preiskave na smiselno število strani z uporabo vzorcev na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1225/2009 uporablja tudi za strani, ki so predmet preiskave v skladu s členom 2(7)(b) in (c). Zato je tudi primerno pojasniti, da se odločanje o zahtevkih v skladu s členom 2(7)(c) ne sme izvajati za proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, razen če so v skladu s členom 17(3) zahtevali individualno preiskavo, ki jim je bila odobrena. |
| --- | --- |

(4)

Zato je ob upoštevanju tega ozadja in zaradi pravne varnosti primerno vključiti določbo, ki pojasnjuje, da se odločitev za omejitev preiskave na smiselno število strani z uporabo vzorcev na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1225/2009 uporablja tudi za strani, ki so predmet preiskave v skladu s členom 2(7)(b) in (c). Zato je tudi primerno pojasniti, da se odločanje o zahtevkih v skladu s členom 2(7)(c) ne sme izvajati za proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, razen če so v skladu s členom 17(3) zahtevali individualno preiskavo, ki jim je bila odobrena.

| (5) | Nadalje je primerno pojasniti, da protidampinška dajatev na uvoz od izvoznikov ali proizvajalcev, ki so se javili v skladu s členom 17, vendar niso bili vključeni v preiskavo, ne presega tehtanega povprečja stopnje dampinga, ki je bila ugotovljena za strani v vzorcu, ne glede na to, ali je bila normalna vrednost, določena za te strani, izračunana na podlagi člena 2(1) do (6) ali člena 2(7)(a). |
| --- | --- |

(5)

Nadalje je primerno pojasniti, da protidampinška dajatev na uvoz od izvoznikov ali proizvajalcev, ki so se javili v skladu s členom 17, vendar niso bili vključeni v preiskavo, ne presega tehtanega povprečja stopnje dampinga, ki je bila ugotovljena za strani v vzorcu, ne glede na to, ali je bila normalna vrednost, določena za te strani, izračunana na podlagi člena 2(1) do (6) ali člena 2(7)(a).

| (6) | Trimesečni časovni rok za odločanje o zahtevkih v skladu s členom 2(7)(c) se je izkazal za neizvedljivega zlasti v postopkih, v katerih se je uporabilo vzorčenje v skladu s členom 17. Zato je primerno črtati ta rok. |
| --- | --- |

(6)

Trimesečni časovni rok za odločanje o zahtevkih v skladu s členom 2(7)(c) se je izkazal za neizvedljivega zlasti v postopkih, v katerih se je uporabilo vzorčenje v skladu s členom 17. Zato je primerno črtati ta rok.

| (7) | Zaradi pravne varnosti in načela dobrega upravljanja je treba zagotoviti, da se te spremembe začnejo čim prej uporabljati v vseh novih in tekočih preiskavah. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi pravne varnosti in načela dobrega upravljanja je treba zagotoviti, da se te spremembe začnejo čim prej uporabljati v vseh novih in tekočih preiskavah.

| (8) | Uredbo (ES) št. 1225/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1225/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1225/2009 se spremeni:

| (1) | člen 2(7) se spremeni:






  (a) | predzadnji stavek pododstavka (c) se spremeni:
  izraz "v treh mesecih po sprožitvi preiskave" se
  nadomesti z naslednjim:



  "običajno v sedmih mesecih, a ne pozneje kot v osmih mesecih po sprožitvi preiskave";

  [Sprememba 1] |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2(7) se spremeni:

(a)

predzadnji stavek pododstavka (c) se spremeni:

izraz "v treh mesecih po sprožitvi preiskave" se
  nadomesti z naslednjim:

| (b) | doda se naslednji pododstavek (d):






  "(d) | Ko Komisija omeji preiskavo v skladu s členom 17, se odločanje o zahtevkih v skladu s pododstavkoma (b) in (c) omeji na strani, vključene v preiskavo, in na vse proizvajalce, ki imajo individualno obravnavo v skladu s členom 17(3)."; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji pododstavek (d):

"(d)

Ko Komisija omeji preiskavo v skladu s členom 17, se odločanje o zahtevkih v skladu s pododstavkoma (b) in (c) omeji na strani, vključene v preiskavo, in na vse proizvajalce, ki imajo individualno obravnavo v skladu s členom 17(3).";

| (2) | v členu 9(6) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  "Ko Komisija omeji preiskavo v skladu s členom 17, nobena protidampinška dajatev na uvoz od izvoznikov ali proizvajalcev, ki so se javili v skladu s členom 17, vendar niso bili vključeni v preiskavo, ne presega tehtanega povprečja stopnje dampinga, ki je bilo ugotovljeno za strani v vzorcu, ne glede na to, ali je normalna vrednost za te strani izračunana na podlagi člena 2(1) do (6) ali člena 2(7)(a).". |
| --- | --- |

(2)

v členu 9(6) se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

"Ko Komisija omeji preiskavo v skladu s členom 17, nobena protidampinška dajatev na uvoz od izvoznikov ali proizvajalcev, ki so se javili v skladu s členom 17, vendar niso bili vključeni v preiskavo, ne presega tehtanega povprečja stopnje dampinga, ki je bilo ugotovljeno za strani v vzorcu, ne glede na to, ali je normalna vrednost za te strani izračunana na podlagi člena 2(1) do (6) ali člena 2(7)(a).".

Člen 2

Ta uredba se ob začetku veljavnosti te uredbe uporablja za vse nove in tekoče preiskave.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012.

1

(2)  Zadeva C-249/10 P – Brosmann Footwear (HK) in drugi proti Svetu, sodba z dne 2. februarja 2012.

2

Brosmann Footwear (HK) in drugi proti Svetu

(3)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

3

---

Petek, 26. oktober 2012

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/123

---

Petek, 26. oktober 2012Sporazum med EU in ZDA o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme ***

P7_TA(2012)0403

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012 o osnutku sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (09890/2012 – C7-0134/2012 – 2012/0048(NLE))

2014/C 72 E/21

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09890/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09890/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (10193/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (10193/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 194 in 207 ter členom 218(6), drugim pododstavkom, točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0134/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 194 in 207 ter členom 218(6), drugim pododstavkom, točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0134/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0275/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0275/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike.

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/123

---

Petek, 26. oktober 2012Trgi finančnih instrumentov in razveljavitev Direktive 2004/39/ES (prenovitev) ***I

P7_TA(2012)0406

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2012 k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (prenovitev) (COM(2011)0656 – C7-0382/2011 – 2011/0298(COD)) (1)

2014/C 72 E/22

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije za

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0306/2012).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Petek, 26. oktober 2012DIREKTIVO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Namen Direktive Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o investicijskih storitvah na področju vrednostnih papirjev (5) je bil vzpostaviti razmere, v katerih bi pooblaščene investicijske družbe in banke lahko zagotavljale navedene storitve ali ustanavljale podružnice v drugih državah članicah na podlagi dovoljenja in nadzora s strani matične države. Zaradi tega je bil cilj navedene direktive uskladiti začetne zahteve glede dovoljenj in poslovanja investicijskih podjetij, vključno s pravili poslovanja. Urejala je tudi usklajevanje nekaterih pogojev, ki veljajo za delovanje organiziranih trgov. |
| --- | --- |

(2)

Namen Direktive Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o investicijskih storitvah na področju vrednostnih papirjev (5) je bil vzpostaviti razmere, v katerih bi pooblaščene investicijske družbe in banke lahko zagotavljale navedene storitve ali ustanavljale podružnice v drugih državah članicah na podlagi dovoljenja in nadzora s strani matične države. Zaradi tega je bil cilj navedene direktive uskladiti začetne zahteve glede dovoljenj in poslovanja investicijskih podjetij, vključno s pravili poslovanja. Urejala je tudi usklajevanje nekaterih pogojev, ki veljajo za delovanje organiziranih trgov.

| (3) | V zadnjih letih postaja več vlagateljev aktivnih na finančnih trgih in na voljo imajo še bolj kompleksno široko paleto storitev in instrumentov. Glede na ta razvoj bi moral zakonodajni okvir
  Evropske unije
  zajemati celotno paleto dejavnosti v zvezi z naložbami. V ta namen je treba zagotoviti potrebno stopnjo usklajenosti, da bi lahko vlagateljem ponudili visoko raven zaščite in investicijskim podjetjem omogočili opravljanje storitev v vsej
  Evropski uniji
  , ki je enotni trg, na podlagi nadzora, ki ga opravlja matična država. Glede na zgoraj navedeno je bila Direktiva 93/22/EGS nadomeščena z Direktivo 2004/39/ES. |
| --- | --- |

(3)

V zadnjih letih postaja več vlagateljev aktivnih na finančnih trgih in na voljo imajo še bolj kompleksno široko paleto storitev in instrumentov. Glede na ta razvoj bi moral zakonodajni okvir
  Evropske unije
  zajemati celotno paleto dejavnosti v zvezi z naložbami. V ta namen je treba zagotoviti potrebno stopnjo usklajenosti, da bi lahko vlagateljem ponudili visoko raven zaščite in investicijskim podjetjem omogočili opravljanje storitev v vsej
  Evropski uniji
  , ki je enotni trg, na podlagi nadzora, ki ga opravlja matična država. Glede na zgoraj navedeno je bila Direktiva 93/22/EGS nadomeščena z Direktivo 2004/39/ES.

| (4) | Med finančno krizo so se pokazale slabosti v delovanju in preglednosti finančnih trgov. Dogajanja na finančnih trgih so pokazala na nujnost okrepitve okvira za regulacijo trgov finančnih instrumentov,
  tudi kadar trgovanje na takšnih trgih poteka zunaj organiziranega trga,
  da bi povečali njihovo preglednost, bolje zaščitili vlagatelje, utrdili zaupanje,
  omejili
  neurejena področja ter zagotovili, da bodo imeli nadzorni organi ustrezna pooblastila za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

(4)

Med finančno krizo so se pokazale slabosti v delovanju in preglednosti finančnih trgov. Dogajanja na finančnih trgih so pokazala na nujnost okrepitve okvira za regulacijo trgov finančnih instrumentov,
  tudi kadar trgovanje na takšnih trgih poteka zunaj organiziranega trga,
  da bi povečali njihovo preglednost, bolje zaščitili vlagatelje, utrdili zaupanje,
  omejili
  neurejena področja ter zagotovili, da bodo imeli nadzorni organi ustrezna pooblastila za opravljanje svojih nalog.

| (5) | Med regulatornimi organi na mednarodni ravni obstaja soglasje, da so k nastanku finančne krize prispevale tudi slabosti v korporativnem upravljanju številnih finančnih institucij, vključno s pomanjkanjem učinkovitega notranjega nadzora. Pretirano in nepreudarno tveganje lahko vodi v propad posameznih finančnih institucij ter povzroči sistemske težave v državah članicah in v svetu. Nepravilno ravnanje podjetij, ki zagotavljajo storitve strankam, lahko povzroči škodo vlagateljem in izgubo njihovega zaupanja. Da bi preprečili potencialno škodljive učinke teh slabosti korporativnega upravljanja, bi bilo treba določbe te direktive dopolniti s podrobnejšimi načeli in minimalnimi standardi. Ta načela in standarde bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju narave, obsega in kompleksnosti investicijskih podjetij.
  Ne glede na to, da imajo delničarji odgovornost zagotoviti, da uprave primerno izvajajo svoje pristojnosti, bi morali ukrepi vključevati omejitve glede števila direktorskih funkcij, ki jih lahko opravljajo direktorji finančnih institucij. Ti ukrepi bi se morali izvajati tako, da bi se upoštevala zahtevnost učinkovitega upravljanja takih institucij, obenem pa direktorjem podjetij omogočilo, da po potrebi skladno z načeli družbene odgovornosti podjetij nadaljujejo zlasti z opravljanjem direktorske funkcije v nepridobitnih organizacijah. |
| --- | --- |

(5)

Med regulatornimi organi na mednarodni ravni obstaja soglasje, da so k nastanku finančne krize prispevale tudi slabosti v korporativnem upravljanju številnih finančnih institucij, vključno s pomanjkanjem učinkovitega notranjega nadzora. Pretirano in nepreudarno tveganje lahko vodi v propad posameznih finančnih institucij ter povzroči sistemske težave v državah članicah in v svetu. Nepravilno ravnanje podjetij, ki zagotavljajo storitve strankam, lahko povzroči škodo vlagateljem in izgubo njihovega zaupanja. Da bi preprečili potencialno škodljive učinke teh slabosti korporativnega upravljanja, bi bilo treba določbe te direktive dopolniti s podrobnejšimi načeli in minimalnimi standardi. Ta načela in standarde bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju narave, obsega in kompleksnosti investicijskih podjetij.
  Ne glede na to, da imajo delničarji odgovornost zagotoviti, da uprave primerno izvajajo svoje pristojnosti, bi morali ukrepi vključevati omejitve glede števila direktorskih funkcij, ki jih lahko opravljajo direktorji finančnih institucij. Ti ukrepi bi se morali izvajati tako, da bi se upoštevala zahtevnost učinkovitega upravljanja takih institucij, obenem pa direktorjem podjetij omogočilo, da po potrebi skladno z načeli družbene odgovornosti podjetij nadaljujejo zlasti z opravljanjem direktorske funkcije v nepridobitnih organizacijah.

| (6) | Skupina strokovnjakov na visoki ravni za finančni nadzor v Evropski uniji je Evropsko unijo pozvala, naj pripravi bolj usklajen sveženj finančnih predpisov. V okviru prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril tudi potrebo po oblikovanju enotnih evropskih pravil, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(6)

Skupina strokovnjakov na visoki ravni za finančni nadzor v Evropski uniji je Evropsko unijo pozvala, naj pripravi bolj usklajen sveženj finančnih predpisov. V okviru prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril tudi potrebo po oblikovanju enotnih evropskih pravil, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu.

| (7) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Direktiva 2004/39/ES delno prenovljena s to novo direktivo, delno pa nadomeščena z Uredbo (EU) št. .../... (MiFIR). Oba pravna instrumenta skupaj bosta tvorila pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, organiziranimi trgi, izvajalci storitev sporočanja podatkov in podjetji iz tretjih držav, ki v
  Evropski uniji
  opravljajo investicijske storitve ali posle. To direktivo je treba zato razlagati v povezavi z navedeno uredbo. Vsebovati bi morala določbe o izdajanju dovoljenj podjetjem, pridobitvi kvalificiranega deleža, uveljavljanju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, pogojih poslovanja investicijskih podjetij, da se zagotovi zaščita vlagateljev, pooblastilih nadzornih organov matične države članice in države članice gostiteljice ter sistemu sankcij. Ker je glavni cilj in predmet tega predloga poenotenje nacionalnih določb v zvezi z navedenimi področji, bi moral biti podlaga tega predloga člen 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Direktiva kot oblika je primerna, da se po potrebi omogoči prilagoditev izvedbenih določb na področjih, ki jih ureja ta direktiva, posebnostim trgov in pravnih sistemov držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Direktiva 2004/39/ES delno prenovljena s to novo direktivo, delno pa nadomeščena z Uredbo (EU) št. .../... (MiFIR). Oba pravna instrumenta skupaj bosta tvorila pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, organiziranimi trgi, izvajalci storitev sporočanja podatkov in podjetji iz tretjih držav, ki v
  Evropski uniji
  opravljajo investicijske storitve ali posle. To direktivo je treba zato razlagati v povezavi z navedeno uredbo. Vsebovati bi morala določbe o izdajanju dovoljenj podjetjem, pridobitvi kvalificiranega deleža, uveljavljanju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, pogojih poslovanja investicijskih podjetij, da se zagotovi zaščita vlagateljev, pooblastilih nadzornih organov matične države članice in države članice gostiteljice ter sistemu sankcij. Ker je glavni cilj in predmet tega predloga poenotenje nacionalnih določb v zvezi z navedenimi področji, bi moral biti podlaga tega predloga člen 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Direktiva kot oblika je primerna, da se po potrebi omogoči prilagoditev izvedbenih določb na področjih, ki jih ureja ta direktiva, posebnostim trgov in pravnih sistemov držav članic.

| (8) | Na seznam finančnih instrumentov je ustrezno vključiti ▐ izvedene finančne instrumente na blago in druge, ki so oblikovani in s katerimi se trguje na tak način, da se sprožajo ureditvena vprašanja, primerljiva s tradicionalnimi finančnimi instrumenti.
  Zavarovalne pogodbe v zvezi z dejavnostmi razredov iz Priloge I Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. Novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (6), če so sklenjene z zavarovalnico, pozavarovalnico ter zavarovalnico ali pozavarovalnico iz tretje države, niso izvedeni finančni instrumenti ali pogodbe na izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(8)

Na seznam finančnih instrumentov je ustrezno vključiti ▐ izvedene finančne instrumente na blago in druge, ki so oblikovani in s katerimi se trguje na tak način, da se sprožajo ureditvena vprašanja, primerljiva s tradicionalnimi finančnimi instrumenti.
  Zavarovalne pogodbe v zvezi z dejavnostmi razredov iz Priloge I Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. Novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (6), če so sklenjene z zavarovalnico, pozavarovalnico ter zavarovalnico ali pozavarovalnico iz tretje države, niso izvedeni finančni instrumenti ali pogodbe na izvedene finančne instrumente.

| (9) | Na sekundarnih promptnih trgih emisijskih kuponov se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko oslabile zaupanje v sistem trgovanja z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13 oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (7), zato se uvajajo ukrepi za okrepitev sistema registrov emisijskih kuponov ter pogojev za odprtje računa za trgovanje z emisijskimi kuponi. Da bi okrepili celovitost teh trgov in zaščitili njihovo učinkovito delovanje, vključno s celovitim nadzorom trgovalne dejavnosti, je ustrezno, da se ukrepi, sprejeti na podlagi Direktive 2003/87/ES, dopolnijo tako, da bodo emisijski kuponi v celoti spadali na področje uporabe te direktive ter Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o zlorabi trga] ▐.
  Po drugi strani je treba pojasniti, da posli na promptnem deviznem trgu ne spadajo na področje uporabe direktive, tudi če so vanjo vključeni valutni izvedeni instrumenti. |
| --- | --- |

(9)

Na sekundarnih promptnih trgih emisijskih kuponov se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko oslabile zaupanje v sistem trgovanja z emisijami, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13 oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (7), zato se uvajajo ukrepi za okrepitev sistema registrov emisijskih kuponov ter pogojev za odprtje računa za trgovanje z emisijskimi kuponi. Da bi okrepili celovitost teh trgov in zaščitili njihovo učinkovito delovanje, vključno s celovitim nadzorom trgovalne dejavnosti, je ustrezno, da se ukrepi, sprejeti na podlagi Direktive 2003/87/ES, dopolnijo tako, da bodo emisijski kuponi v celoti spadali na področje uporabe te direktive ter Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o zlorabi trga] ▐.
  Po drugi strani je treba pojasniti, da posli na promptnem deviznem trgu ne spadajo na področje uporabe direktive, tudi če so vanjo vključeni valutni izvedeni instrumenti.

| (10) | Namen te direktive je zajeti podjetja, katerih redna dejavnost ali poklic je opravljanje investicijskih storitev in/ali investicijskih poslov na profesionalni podlagi. Njeno področje uporabe naj torej ne bi zajemalo oseb z drugačno poklicno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(10)

Namen te direktive je zajeti podjetja, katerih redna dejavnost ali poklic je opravljanje investicijskih storitev in/ali investicijskih poslov na profesionalni podlagi. Njeno področje uporabe naj torej ne bi zajemalo oseb z drugačno poklicno dejavnostjo.

| (11) | Treba je vzpostaviti celovit regulativni režim, ki bo veljal za opravljanje poslov s finančnimi instrumenti, ne glede na načine trgovanja, na katere se taki posli sklepajo, da bi zagotovili visoko kakovost opravljanja investicijskih poslov in vzdrževali celovitost in splošno učinkovitost finančnega sistema. Določiti je treba koherenten in na tveganje občutljiv okvir za urejanje glavnih vrst ureditev izvrševanja naročil, ki se trenutno uporabljajo na evropskem finančnem trgu. Treba je priznati nastanek nove generacije sistemov organiziranega trgovanja poleg reguliranih trgov, za katere bi morale veljati obveznosti, namenjene ohranjanju učinkovitega in pravilnega delovanja finančnih trgov
  , in zagotoviti, da ti sistemi organiziranega trgovanja ne bi izkoriščali regulativnih vrzeli
  . |
| --- | --- |

(11)

Treba je vzpostaviti celovit regulativni režim, ki bo veljal za opravljanje poslov s finančnimi instrumenti, ne glede na načine trgovanja, na katere se taki posli sklepajo, da bi zagotovili visoko kakovost opravljanja investicijskih poslov in vzdrževali celovitost in splošno učinkovitost finančnega sistema. Določiti je treba koherenten in na tveganje občutljiv okvir za urejanje glavnih vrst ureditev izvrševanja naročil, ki se trenutno uporabljajo na evropskem finančnem trgu. Treba je priznati nastanek nove generacije sistemov organiziranega trgovanja poleg reguliranih trgov, za katere bi morale veljati obveznosti, namenjene ohranjanju učinkovitega in pravilnega delovanja finančnih trgov
  , in zagotoviti, da ti sistemi organiziranega trgovanja ne bi izkoriščali regulativnih vrzeli
  .

| (12) | Vsa mesta trgovanja, torej organizirani trgi, večstranski sistemi trgovanja (MTF) in organizirani trgovalni sistemi (OTF), bi morala določati pregledna pravila za dostop do sistema. Medtem ko bi morali organizirani trgi in MTF še naprej izpolnjevati ▐ podobne zahteve glede tega, koga smejo sprejeti kot člana ali udeleženca, bi morali imeti OTF možnost, da med drugim določijo in omejijo dostop potencialnim članom glede na to, kakšno vlogo in obveznosti imajo ▐ v razmerju do svojih strank. ▐
  Mesta trgovanja bi morala imeti možnost, da uporabnikom pred vstopom njihovih naročil v sistem dovolijo opredeliti vrsto toka naročil, s katero njihova naročila medsebojno vplivajo, če se to opravi na odprt in pregleden način in brez diskriminacije s strani upravljavca platforme. |
| --- | --- |

(12)

Vsa mesta trgovanja, torej organizirani trgi, večstranski sistemi trgovanja (MTF) in organizirani trgovalni sistemi (OTF), bi morala določati pregledna pravila za dostop do sistema. Medtem ko bi morali organizirani trgi in MTF še naprej izpolnjevati ▐ podobne zahteve glede tega, koga smejo sprejeti kot člana ali udeleženca, bi morali imeti OTF možnost, da med drugim določijo in omejijo dostop potencialnim članom glede na to, kakšno vlogo in obveznosti imajo ▐ v razmerju do svojih strank. ▐
  Mesta trgovanja bi morala imeti možnost, da uporabnikom pred vstopom njihovih naročil v sistem dovolijo opredeliti vrsto toka naročil, s katero njihova naročila medsebojno vplivajo, če se to opravi na odprt in pregleden način in brez diskriminacije s strani upravljavca platforme.

| (13) | Sistematične internalizatorje bi bilo treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano,
  redno
  in sistematično poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank zunaj organiziranega trga, MTF ali OTF
  v dvostranskem sistemu
  . Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe te opredelitve za investicijska podjetja bi moralo biti relevantno vsako dvostransko trgovanje s strankami, kvalitativna merila iz člena 21 Uredbe Komisije(ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o poslih, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi, pa bi bilo treba dopolniti tudi s kvantitativnimi merili za določanje investicijskih podjetij, ki jih je treba registrirati kot sistematične internalizatorje (8). Medtem ko
  so mesta trgovanja instrumenti, v katerih
  se srečuje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne bi smelo biti dovoljeno, da
  funkcionalno na enak način
  združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb
  kot mesto trgovanja
  . |
| --- | --- |

(13)

Sistematične internalizatorje bi bilo treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano,
  redno
  in sistematično poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank zunaj organiziranega trga, MTF ali OTF
  v dvostranskem sistemu
  . Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe te opredelitve za investicijska podjetja bi moralo biti relevantno vsako dvostransko trgovanje s strankami, kvalitativna merila iz člena 21 Uredbe Komisije(ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o poslih, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi, pa bi bilo treba dopolniti tudi s kvantitativnimi merili za določanje investicijskih podjetij, ki jih je treba registrirati kot sistematične internalizatorje (8). Medtem ko
  so mesta trgovanja instrumenti, v katerih
  se srečuje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne bi smelo biti dovoljeno, da
  funkcionalno na enak način
  združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb
  kot mesto trgovanja
  .

| (14) | Področje uporabe te direktive ne bi smelo zajemati oseb, ki upravljajo svoje lastno premoženje in podjetja ter ne opravljajo investicijskih storitev in/ali investicijskih poslov, razen poslovanja za svoj račun, razen če so vzdrževalci trga, člani ali udeleženci organiziranega trga ali MTF ali izvršujejo naročila strank s poslovanjem za svoj račun. Osebe, ki s finančnimi instrumenti poslujejo za svoj račun kot člani ali udeleženci organiziranega trga ali MTF, vključno kot vzdrževalci trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, emisijskimi kuponi ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, in je to pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti, ki na ravni skupine ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih storitev v smislu Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (9), bi morale biti izjemoma izvzete iz področja uporabe te direktive. Tehnična merila za določitev, kdaj je dejavnost pomožna dejavnost k taki glavni dejavnosti, bi bilo treba pojasniti v
  regulativnih tehničnih standardih, ob upoštevanju meril iz te direktive, ki bi morala vključevati obseg dejavnosti in mero, do katere zmanjšuje tveganja, ki izvirajo iz glavne dejavnosti
  . Poslovanje za svoj račun z izvrševanjem naročil strank bi moralo vključevati podjetja, ki izvršujejo naročila različnih strank s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun (back-to-back trading); v tem primeru bi bilo treba šteti, da podjetja delujejo kot naročniki in bi zanje morale veljati določbe te direktive, ki zajemajo tako izvrševanje naročil za račun strank kot poslovanje za svoj račun. Izvrševanje naročil v okviru poslovanja s finančnimi instrumenti, ki se opravlja kot pomožna dejavnost med dvema osebama, katerih glavna dejavnost na ravni skupine ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih storitev v smislu Direktive 2006/48/ES, se ne bi smelo šteti za poslovanje za svoj račun z izvrševanjem naročil strank. |
| --- | --- |

(14)

Področje uporabe te direktive ne bi smelo zajemati oseb, ki upravljajo svoje lastno premoženje in podjetja ter ne opravljajo investicijskih storitev in/ali investicijskih poslov, razen poslovanja za svoj račun, razen če so vzdrževalci trga, člani ali udeleženci organiziranega trga ali MTF ali izvršujejo naročila strank s poslovanjem za svoj račun. Osebe, ki s finančnimi instrumenti poslujejo za svoj račun kot člani ali udeleženci organiziranega trga ali MTF, vključno kot vzdrževalci trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, emisijskimi kuponi ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, in je to pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti, ki na ravni skupine ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih storitev v smislu Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (9), bi morale biti izjemoma izvzete iz področja uporabe te direktive. Tehnična merila za določitev, kdaj je dejavnost pomožna dejavnost k taki glavni dejavnosti, bi bilo treba pojasniti v
  regulativnih tehničnih standardih, ob upoštevanju meril iz te direktive, ki bi morala vključevati obseg dejavnosti in mero, do katere zmanjšuje tveganja, ki izvirajo iz glavne dejavnosti
  . Poslovanje za svoj račun z izvrševanjem naročil strank bi moralo vključevati podjetja, ki izvršujejo naročila različnih strank s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun (back-to-back trading); v tem primeru bi bilo treba šteti, da podjetja delujejo kot naročniki in bi zanje morale veljati določbe te direktive, ki zajemajo tako izvrševanje naročil za račun strank kot poslovanje za svoj račun. Izvrševanje naročil v okviru poslovanja s finančnimi instrumenti, ki se opravlja kot pomožna dejavnost med dvema osebama, katerih glavna dejavnost na ravni skupine ne pomeni opravljanja investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih storitev v smislu Direktive 2006/48/ES, se ne bi smelo šteti za poslovanje za svoj račun z izvrševanjem naročil strank.

| (15) | Izraz „osebe“ v besedilu se nanaša tako na fizične kot na pravne osebe. |
| --- | --- |

(15)

Izraz „osebe“ v besedilu se nanaša tako na fizične kot na pravne osebe.

| (16) | Zavarovalnice, dejavnosti katerih ustrezno spremljajo pristojni organi za nadzor skrbnega in varnega poslovanja in za katere velja Direktiva 2009/138/ES bi bilo treba izključiti
  , razen nekaterih določb, povezanih z zavarovalniškimi produkti, ki se uporabljajo kot naložbeni podjemi. Strankam se naložbe pogosto prodajajo v obliki zavarovalnih pogodb kot alternativa ali nadomestek za finančne instrumente, ki jih ureja ta direktiva. Za dosledno zaščito neprofesionalnih strank je pomembno, da se za naložbe na podlagi zavarovalnih pogodb uporabljajo enaki standardi poslovanja, zlasti tisti, ki se nanašajo na upravljanje navzkrižij interesov, omejevanje spodbud ter pravila o zagotavljanju ustreznosti svetovanja ali primernosti prodaje brez svetovanja. Zato bi se morale zahteve v zvezi z zaščito vlagateljev in navzkrižjem interesov iz te direktive uporabljati tudi za naložbe v obliki zavarovalnih pogodb, zagotoviti pa je treba tudi usklajenost te direktive z drugo zakonodajo, vključno z Direktivo 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju

   (10). |
| --- | --- |

(16)

Zavarovalnice, dejavnosti katerih ustrezno spremljajo pristojni organi za nadzor skrbnega in varnega poslovanja in za katere velja Direktiva 2009/138/ES bi bilo treba izključiti
  , razen nekaterih določb, povezanih z zavarovalniškimi produkti, ki se uporabljajo kot naložbeni podjemi. Strankam se naložbe pogosto prodajajo v obliki zavarovalnih pogodb kot alternativa ali nadomestek za finančne instrumente, ki jih ureja ta direktiva. Za dosledno zaščito neprofesionalnih strank je pomembno, da se za naložbe na podlagi zavarovalnih pogodb uporabljajo enaki standardi poslovanja, zlasti tisti, ki se nanašajo na upravljanje navzkrižij interesov, omejevanje spodbud ter pravila o zagotavljanju ustreznosti svetovanja ali primernosti prodaje brez svetovanja. Zato bi se morale zahteve v zvezi z zaščito vlagateljev in navzkrižjem interesov iz te direktive uporabljati tudi za naložbe v obliki zavarovalnih pogodb, zagotoviti pa je treba tudi usklajenost te direktive z drugo zakonodajo, vključno z Direktivo 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju

   (10).

| (17) | Ta direktiva ne bi smela zajemati oseb, ki ne opravljajo storitev za tretje osebe, temveč njihovo poslovanje zajema opravljanje investicijskih storitev samo za njihova matična podjetja, za njihova hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja njihovih matičnih podjetij. |
| --- | --- |

(17)

Ta direktiva ne bi smela zajemati oseb, ki ne opravljajo storitev za tretje osebe, temveč njihovo poslovanje zajema opravljanje investicijskih storitev samo za njihova matična podjetja, za njihova hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja njihovih matičnih podjetij.

| (18) | Tudi osebe, ki v okviru svoje poklicne dejavnosti opravljajo investicijske storitve samo priložnostno, bi morale biti izključene iz področja uporabe te direktive, pod pogojem, da je dejavnost urejena in da zadevna pravila ne prepovedujejo priložnostnega opravljanja investicijskih storitev. |
| --- | --- |

(18)

Tudi osebe, ki v okviru svoje poklicne dejavnosti opravljajo investicijske storitve samo priložnostno, bi morale biti izključene iz področja uporabe te direktive, pod pogojem, da je dejavnost urejena in da zadevna pravila ne prepovedujejo priložnostnega opravljanja investicijskih storitev.

| (19) | Osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih, in ki tako ne opravljajo investicijskih storitev za tretje osebe, ne bi smele biti zajete v tej direktivi. |
| --- | --- |

(19)

Osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih, in ki tako ne opravljajo investicijskih storitev za tretje osebe, ne bi smele biti zajete v tej direktivi.

| (20) | Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti centralne banke in druga telesa, ki opravljajo podobne funkcije, ter javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, kar zajema tudi njegovo investiranje, razen teles, ki so delno ali v celoti v državni lasti in katerih vloga je komercialna ali povezana s pridobivanjem deležev. |
| --- | --- |

(20)

Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti centralne banke in druga telesa, ki opravljajo podobne funkcije, ter javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, kar zajema tudi njegovo investiranje, razen teles, ki so delno ali v celoti v državni lasti in katerih vloga je komercialna ali povezana s pridobivanjem deležev.

| (21) | Da se pojasnijo izjeme, ki veljajo za Evropski sistem centralnih bank, druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, ter organe, ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, je ustrezno, da se te izjeme omejijo na organe in institucije, ki opravljajo svoje naloge v skladu s pravom ene od držav članic ali v skladu z zakonodajo
  Evropske unije
  , ter na mednarodne organe, katerih članica je ena ali več držav članic. |
| --- | --- |

(21)

Da se pojasnijo izjeme, ki veljajo za Evropski sistem centralnih bank, druge nacionalne organe, ki opravljajo podobne funkcije, ter organe, ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, je ustrezno, da se te izjeme omejijo na organe in institucije, ki opravljajo svoje naloge v skladu s pravom ene od držav članic ali v skladu z zakonodajo
  Evropske unije
  , ter na mednarodne organe, katerih članica je ena ali več držav članic.

| (22) | Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni
  Evropske unije
  ali ne, in depozitarje ali poslovodje takih podjetij, saj zanje veljajo posebna pravila, ki so neposredno prilagojena njihovim dejavnostim. |
| --- | --- |

(22)

Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni
  Evropske unije
  ali ne, in depozitarje ali poslovodje takih podjetij, saj zanje veljajo posebna pravila, ki so neposredno prilagojena njihovim dejavnostim.

| (22a) | Za dobro delovanje notranjega trga za električno energijo in zemeljski plin ter izvajanje nalog upravljavcev prenosnih omrežij iz Direktive 2009/72/ES (11), Direktive 2009/73/ES (12), Uredbe (ES) št. 714/2009 (13), Uredbe (ES) št. 715/2009 (14) ali omrežij ali smernic, sprejetih v skladu s temi uredbami, morajo biti upravljavci prenosnih omrežij izvzeti pri izdaji pravic do prenosa v obliki pravic do fizičnega prenosa ali pravic do finančnega prenosa in pri zagotavljanju platforme za sekundarno trgovanje. |
| --- | --- |

(22a)

Za dobro delovanje notranjega trga za električno energijo in zemeljski plin ter izvajanje nalog upravljavcev prenosnih omrežij iz Direktive 2009/72/ES (11), Direktive 2009/73/ES (12), Uredbe (ES) št. 714/2009 (13), Uredbe (ES) št. 715/2009 (14) ali omrežij ali smernic, sprejetih v skladu s temi uredbami, morajo biti upravljavci prenosnih omrežij izvzeti pri izdaji pravic do prenosa v obliki pravic do fizičnega prenosa ali pravic do finančnega prenosa in pri zagotavljanju platforme za sekundarno trgovanje.

| (23) | Da bi zadevna oseba lahko koristila izjeme glede na to direktivo, bi morala stalno izpolnjevati pogoje, določene za take izjeme. Zlasti če oseba opravlja investicijske storitve ali investicijske posle in je izvzeta iz te direktive, ker so take storitve ali posli njene pomožne dejavnosti gledano na ravni skupine, zanjo ne bi smela več veljati izjema v zvezi s pomožnimi storitvami, če opravljanje takih storitev ali poslov ni več pomožna dejavnost glede na glavno dejavnost. |
| --- | --- |

(23)

Da bi zadevna oseba lahko koristila izjeme glede na to direktivo, bi morala stalno izpolnjevati pogoje, določene za take izjeme. Zlasti če oseba opravlja investicijske storitve ali investicijske posle in je izvzeta iz te direktive, ker so take storitve ali posli njene pomožne dejavnosti gledano na ravni skupine, zanjo ne bi smela več veljati izjema v zvezi s pomožnimi storitvami, če opravljanje takih storitev ali poslov ni več pomožna dejavnost glede na glavno dejavnost.

| (24) | Osebe, ki opravljajo investicijske storitve in/ali investicijske posle, za katere velja ta direktiva, bi morale imeti dovoljenje svojih matičnih držav članic, da bi zaščitili vlagatelje in stabilnost finančnega sistema. |
| --- | --- |

(24)

Osebe, ki opravljajo investicijske storitve in/ali investicijske posle, za katere velja ta direktiva, bi morale imeti dovoljenje svojih matičnih držav članic, da bi zaščitili vlagatelje in stabilnost finančnega sistema.

| (25) | Za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2006/48/ES ne bi smelo biti potrebno še eno dovoljenje v okviru te direktive za opravljanje investicijskih storitev ali investicijskih poslov. Če se kreditna institucija odloči opravljati investicijske storitve ali investicijske posle, bi moral pristojni organ pred izdajo dovoljenja preveriti, ali je ta institucija v skladu z zadevnimi določbami te direktive. |
| --- | --- |

(25)

Za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2006/48/ES ne bi smelo biti potrebno še eno dovoljenje v okviru te direktive za opravljanje investicijskih storitev ali investicijskih poslov. Če se kreditna institucija odloči opravljati investicijske storitve ali investicijske posle, bi moral pristojni organ pred izdajo dovoljenja preveriti, ali je ta institucija v skladu z zadevnimi določbami te direktive.

| (26) | Eden od novejših naložbenih produktov so strukturirane vloge, ki niso zajete v zakonodaji za zaščito vlagateljev na ravni
  Evropske unije
  , medtem ko druge strukturirane naložbe so urejene v navedeni zakonodaji. Zato je ustrezno okrepiti zaupanje vlagateljev in bolj poenotiti normativno ureditev glede prodaje različnih paketnih maloprodajnih naložbenih produktov, da se zagotovi ustrezna raven zaščite vlagateljev v celotni
  Evropski uniji
  . Zato je ustrezno, da se strukturirane vloge vključijo v področje uporabe te direktive. Pri tem je pomembno pojasniti, da so strukturirane vloge vrsta naložbenega produkta, zato ne vključujejo
  preprostih
  vlog, ki so vezane samo na obrestne mere, kot sta Euribor ali Libor, ne glede na to, ali je obrestna mera določena vnaprej, fiksna ali spremenljiva.
  Zato te preproste vloge ne spadajo na področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(26)

Eden od novejših naložbenih produktov so strukturirane vloge, ki niso zajete v zakonodaji za zaščito vlagateljev na ravni
  Evropske unije
  , medtem ko druge strukturirane naložbe so urejene v navedeni zakonodaji. Zato je ustrezno okrepiti zaupanje vlagateljev in bolj poenotiti normativno ureditev glede prodaje različnih paketnih maloprodajnih naložbenih produktov, da se zagotovi ustrezna raven zaščite vlagateljev v celotni
  Evropski uniji
  . Zato je ustrezno, da se strukturirane vloge vključijo v področje uporabe te direktive. Pri tem je pomembno pojasniti, da so strukturirane vloge vrsta naložbenega produkta, zato ne vključujejo
  preprostih
  vlog, ki so vezane samo na obrestne mere, kot sta Euribor ali Libor, ne glede na to, ali je obrestna mera določena vnaprej, fiksna ali spremenljiva.
  Zato te preproste vloge ne spadajo na področje uporabe te direktive.

| (27) | Za večjo zaščito vlagateljev v
  Evropski
  uniji je ustrezno omejiti pogoje, pod katerimi lahko države članice iz področja uporabe te direktive izključijo osebe, ki opravljajo investicijske storitve za stranke in ki v primeru izključitve niso zaščitene s to direktivo. Zlasti je ustrezno zahtevati, da morajo države članice za navedene osebe uporabljati zahteve, ki so vsaj enakovredne zahtevam iz te direktive, zlasti v fazi izdaje dovoljenja tem osebam, pri ocenjevanju njihovega ugleda in izkušenj ter ustreznosti delničarjev, pri pregledu pogojev za začetno dovoljenje, nadaljnjem nadzoru, kot tudi pri izpolnjevanju poslovnih obveznosti. |
| --- | --- |

(27)

Za večjo zaščito vlagateljev v
  Evropski
  uniji je ustrezno omejiti pogoje, pod katerimi lahko države članice iz področja uporabe te direktive izključijo osebe, ki opravljajo investicijske storitve za stranke in ki v primeru izključitve niso zaščitene s to direktivo. Zlasti je ustrezno zahtevati, da morajo države članice za navedene osebe uporabljati zahteve, ki so vsaj enakovredne zahtevam iz te direktive, zlasti v fazi izdaje dovoljenja tem osebam, pri ocenjevanju njihovega ugleda in izkušenj ter ustreznosti delničarjev, pri pregledu pogojev za začetno dovoljenje, nadaljnjem nadzoru, kot tudi pri izpolnjevanju poslovnih obveznosti.

| (28) | V primeru, da investicijsko podjetje občasno opravlja eno ali več investicijskih storitev, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ali opravlja enega ali več investicijskih poslov, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ne bi smelo potrebovati dodatnega dovoljenja v okviru te direktive. |
| --- | --- |

(28)

V primeru, da investicijsko podjetje občasno opravlja eno ali več investicijskih storitev, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ali opravlja enega ali več investicijskih poslov, za katere njegovo dovoljenje ne velja, ne bi smelo potrebovati dodatnega dovoljenja v okviru te direktive.

| (29) | Za namene te direktive bi moralo sprejemanje in posredovanje naročil zajemati tudi povezovanje dveh ali več vlagateljev in s tem omogočanje posla med temi vlagatelji. |
| --- | --- |

(29)

Za namene te direktive bi moralo sprejemanje in posredovanje naročil zajemati tudi povezovanje dveh ali več vlagateljev in s tem omogočanje posla med temi vlagatelji.

| (30) | Določbe te direktive bi morale veljati za investicijska podjetja in kreditne institucije, ki prodajajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, kadar svojim strankam zagotavljajo investicijsko svetovanje. Zaradi odprave negotovosti in povečanja zaščite vlagateljev je ustrezno določiti uporabo te direktive, kadar investicijska podjetja in kreditne institucije na primarnem trgu prodajajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, vendar ne zagotavljajo svetovanja. Zato bi bilo treba razširiti opredelitev storitve izvrševanja naročil za račun strank. |
| --- | --- |

(30)

Določbe te direktive bi morale veljati za investicijska podjetja in kreditne institucije, ki prodajajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, kadar svojim strankam zagotavljajo investicijsko svetovanje. Zaradi odprave negotovosti in povečanja zaščite vlagateljev je ustrezno določiti uporabo te direktive, kadar investicijska podjetja in kreditne institucije na primarnem trgu prodajajo finančne instrumente, ki jih izdajajo same, vendar ne zagotavljajo svetovanja. Zato bi bilo treba razširiti opredelitev storitve izvrševanja naročil za račun strank.

| (31) | Načeli vzajemnega priznavanja in nadzora s strani matične države članice zahtevata, da pristojni organi držav članic ne izdajo dovoljenja ali ga odvzamejo, če dejavniki, kot so vsebina poslovnih načrtov, geografska porazdelitev ali dejansko izvajane dejavnosti, jasno kažejo, da se je investicijsko podjetje odločilo za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognilo strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti. Investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima registrirani sedež. Investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima glavno upravo. Poleg tega bi morale države članice zahtevati, da ima investicijsko podjetje glavno upravo vedno v matični državi članici in da dejansko posluje tam. |
| --- | --- |

(31)

Načeli vzajemnega priznavanja in nadzora s strani matične države članice zahtevata, da pristojni organi držav članic ne izdajo dovoljenja ali ga odvzamejo, če dejavniki, kot so vsebina poslovnih načrtov, geografska porazdelitev ali dejansko izvajane dejavnosti, jasno kažejo, da se je investicijsko podjetje odločilo za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognilo strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti. Investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima registrirani sedež. Investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, bi moralo pridobiti dovoljenje v državi članici, v kateri ima glavno upravo. Poleg tega bi morale države članice zahtevati, da ima investicijsko podjetje glavno upravo vedno v matični državi članici in da dejansko posluje tam.

| (32) | Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o postopkovnih pravilih in ocenjevalnih merilih za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (15) določa podrobna pravila za skrbno oceno predlaganih pridobitev v investicijskem podjetju ter postopek njihove uporabe. Da se zagotovi pravna varnost, jasnost in predvidljivost ocenjevalnega postopka ter njegovih rezultatov, je ustrezno potrditi merila in postopek skrbne ocene iz direktive 2007/44/ES. Zlasti bi morali pristojni organi oceniti ustreznost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve ob upoštevanju vseh naslednjih meril: ugled predlaganega pridobitelja; ugled in izkušnje vseh, ki bodo vodili poslovanje investicijskega podjetja; finančna trdnost predlaganega pridobitelja; ali bo investicijsko podjetje lahko izpolnilo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te in drugih direktiv, zlasti Direktive 2002/87/ES (16) in Direktive 2006/49/ES (17);
  ali bo pridobitev povečala navzkrižja interesov;
  ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES (18) ali za poskus teh dejanj in da bi predlagana pridobitev lahko povečala tveganje, da se bodo take dejavnosti izvajale. |
| --- | --- |

(32)

Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o postopkovnih pravilih in ocenjevalnih merilih za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (15) določa podrobna pravila za skrbno oceno predlaganih pridobitev v investicijskem podjetju ter postopek njihove uporabe. Da se zagotovi pravna varnost, jasnost in predvidljivost ocenjevalnega postopka ter njegovih rezultatov, je ustrezno potrditi merila in postopek skrbne ocene iz direktive 2007/44/ES. Zlasti bi morali pristojni organi oceniti ustreznost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve ob upoštevanju vseh naslednjih meril: ugled predlaganega pridobitelja; ugled in izkušnje vseh, ki bodo vodili poslovanje investicijskega podjetja; finančna trdnost predlaganega pridobitelja; ali bo investicijsko podjetje lahko izpolnilo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te in drugih direktiv, zlasti Direktive 2002/87/ES (16) in Direktive 2006/49/ES (17);
  ali bo pridobitev povečala navzkrižja interesov;
  ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES (18) ali za poskus teh dejanj in da bi predlagana pridobitev lahko povečala tveganje, da se bodo take dejavnosti izvajale.

| (33) | Investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v svoji matični državi članici, bi moralo imeti pravico do zagotavljanja investicijskih storitev ali opravljanja investicijskih poslov v celi
  Evropski uniji
  , ne da bi ji bilo treba zahtevati ločeno dovoljenje s strani pristojnega organa v državi članici, v kateri želi zagotavljati take storitve ali opravljati take posle. |
| --- | --- |

(33)

Investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v svoji matični državi članici, bi moralo imeti pravico do zagotavljanja investicijskih storitev ali opravljanja investicijskih poslov v celi
  Evropski uniji
  , ne da bi ji bilo treba zahtevati ločeno dovoljenje s strani pristojnega organa v državi članici, v kateri želi zagotavljati take storitve ali opravljati take posle.

| (34) | Ker so nekatera investicijska podjetja izvzeta iz nekaterih obveznosti v skladu z Direktivo 2006/49/ES, bi moralo biti zanje obvezno, da imajo minimalni obseg kapitala ali zavarovanje poklicne odgovornosti ali kombinacijo obojega. Pri prilagajanju obsega tega zavarovanja bi bilo treba upoštevati prilagoditve v okviru Direktive 2002/92/ES. To posebno obravnavanje za namene kapitalske ustreznosti ne bi smelo posegati v morebitne odločitve glede ustreznega obravnavanja teh družb v okviru bodočih sprememb prava
  Evropske unije
  o kapitalski ustreznosti. |
| --- | --- |

(34)

Ker so nekatera investicijska podjetja izvzeta iz nekaterih obveznosti v skladu z Direktivo 2006/49/ES, bi moralo biti zanje obvezno, da imajo minimalni obseg kapitala ali zavarovanje poklicne odgovornosti ali kombinacijo obojega. Pri prilagajanju obsega tega zavarovanja bi bilo treba upoštevati prilagoditve v okviru Direktive 2002/92/ES. To posebno obravnavanje za namene kapitalske ustreznosti ne bi smelo posegati v morebitne odločitve glede ustreznega obravnavanja teh družb v okviru bodočih sprememb prava
  Evropske unije
  o kapitalski ustreznosti.

| (35) | Ker bi moralo biti področje urejanja skrbnega in varnega poslovanja omejeno na subjekte, ki zaradi tega, ker poklicno vodijo knjige naročil, predstavljajo vir tveganja nasprotne stranke za druge udeležence na trgu, bi morali biti subjekti, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, za katere velja ta direktiva, in tisti, ki opravljajo investicijske storitve z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago za stranke svoje glavne dejavnosti kot pomožno dejavnost k svoji glavni dejavnosti gledano na ravni skupine, pod pogojem, da ta glavna dejavnost ni zagotavljanje investicijskih storitev v smislu te direktive, izključeni iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(35)

Ker bi moralo biti področje urejanja skrbnega in varnega poslovanja omejeno na subjekte, ki zaradi tega, ker poklicno vodijo knjige naročil, predstavljajo vir tveganja nasprotne stranke za druge udeležence na trgu, bi morali biti subjekti, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, za katere velja ta direktiva, in tisti, ki opravljajo investicijske storitve z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago za stranke svoje glavne dejavnosti kot pomožno dejavnost k svoji glavni dejavnosti gledano na ravni skupine, pod pogojem, da ta glavna dejavnost ni zagotavljanje investicijskih storitev v smislu te direktive, izključeni iz področja uporabe te direktive.

| (36) | Za zaščito vlagateljeve lastninske pravice in drugih podobnih pravic glede vrednostnih papirjev in njegovih pravic glede sredstev, zaupanih družbi, bi morale biti zlasti te pravice ločene od pravic družbe. Vseeno pa to načelo ne bi smelo družbi preprečevati, da bi poslovala v svojem imenu, vendar za račun vlagatelja, če to zahteva sama narava posla in se s tem strinja vlagatelj, na primer pri posojanju vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(36)

Za zaščito vlagateljeve lastninske pravice in drugih podobnih pravic glede vrednostnih papirjev in njegovih pravic glede sredstev, zaupanih družbi, bi morale biti zlasti te pravice ločene od pravic družbe. Vseeno pa to načelo ne bi smelo družbi preprečevati, da bi poslovala v svojem imenu, vendar za račun vlagatelja, če to zahteva sama narava posla in se s tem strinja vlagatelj, na primer pri posojanju vrednostnih papirjev.

| (37) | Zahteve v zvezi z zaščito sredstev strank so ključno orodje za zaščito strank pri opravljanju storitev in poslov. Te zahteve se lahko izključijo, kadar se celotno lastništvo sredstev in finančnih instrumentov prenese na investicijsko podjetje zaradi kritja obstoječih ali prihodnjih, dejanskih, možnih ali pričakovanih obveznosti. Te široke možnosti izključitve lahko povzročijo negotovost in ogrozijo učinkovitost zahtev v zvezi z zaščito sredstev strank. Zato je vsaj v primerih, ko gre za sredstva neprofesionalnih strank, ustrezno, da se omeji možnost investicijskih podjetij za sklepanje dogovorov o finančnem zavarovanju s prenosom lastninske pravice, kot so opredeljeni v Direktivi 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (19), ki jih sklepajo z namenom zavarovanja ali drugega kritja svojih obveznosti. |
| --- | --- |

(37)

Zahteve v zvezi z zaščito sredstev strank so ključno orodje za zaščito strank pri opravljanju storitev in poslov. Te zahteve se lahko izključijo, kadar se celotno lastništvo sredstev in finančnih instrumentov prenese na investicijsko podjetje zaradi kritja obstoječih ali prihodnjih, dejanskih, možnih ali pričakovanih obveznosti. Te široke možnosti izključitve lahko povzročijo negotovost in ogrozijo učinkovitost zahtev v zvezi z zaščito sredstev strank. Zato je vsaj v primerih, ko gre za sredstva neprofesionalnih strank, ustrezno, da se omeji možnost investicijskih podjetij za sklepanje dogovorov o finančnem zavarovanju s prenosom lastninske pravice, kot so opredeljeni v Direktivi 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (19), ki jih sklepajo z namenom zavarovanja ali drugega kritja svojih obveznosti.

| (38) | Treba je okrepiti vlogo uprav investicijskih podjetij pri zagotavljanju zdravega in skrbnega upravljanja podjetij ter spodbujanju celovitosti trga in interesov vlagateljev. Za skladen pristop h korporativnemu upravljanju bi morale biti zahteve za investicijska podjetja čim bolj usklajene s tistimi iz Direktive .../.../ES [CRD IV] in sorazmerne z vrsto, obsebam in celovitostjo njihove dejavnosti.
  V interesu skladnega pristopa h korporativnemu upravljanju je zaželeno kolikor je mogoče uskladiti zahteve investicijskih firm z zahtevami iz Direktive .../.../EU [CRD IV]. Da se prepreči navzkrižje interesov, izvršni član uprave investicijskega podjetja ne bi smel biti tudi izvršni član uprave mesta trgovanja, vendar je lahko neizvršni član take uprave, da na primer zagotavlja sodelovanje uporabnikov pri odločanju.
  Uprava investicijskega podjetja mora vedno nameniti dovolj časa in imeti ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume dejavnost investicijskega podjetja in njegovo izpostavljenost glavnim tveganjem. Da se prepreči skupinsko razmišljanje in spodbudi kritično razmišljanje, mora biti sestava uprav investicijskih podjetij dovolj različna, kar zadeva starost, spol, poreklo, izobrazbo in strokovne izkušnje, da predstavlja različna mnenja in izkušnje. Zaradi ustreznega upoštevanja demografskih razmer je še posebej pomembna uravnotežena zastopanost spolov.
  Kjer so zaposleni zastopani v upravi, bi to morala veljati tudi za pozitivno krepitev raznolikosti, saj dodaja ključni vidik in pravo poznavanje notranjega delovanja institucije. Poleg tega so potrebni mehanizmi, ki zagotavljajo odgovornost članov uprave v primeru resnih napak v upravljanju. |
| --- | --- |

(38)

Treba je okrepiti vlogo uprav investicijskih podjetij pri zagotavljanju zdravega in skrbnega upravljanja podjetij ter spodbujanju celovitosti trga in interesov vlagateljev. Za skladen pristop h korporativnemu upravljanju bi morale biti zahteve za investicijska podjetja čim bolj usklajene s tistimi iz Direktive .../.../ES [CRD IV] in sorazmerne z vrsto, obsebam in celovitostjo njihove dejavnosti.
  V interesu skladnega pristopa h korporativnemu upravljanju je zaželeno kolikor je mogoče uskladiti zahteve investicijskih firm z zahtevami iz Direktive .../.../EU [CRD IV]. Da se prepreči navzkrižje interesov, izvršni član uprave investicijskega podjetja ne bi smel biti tudi izvršni član uprave mesta trgovanja, vendar je lahko neizvršni član take uprave, da na primer zagotavlja sodelovanje uporabnikov pri odločanju.
  Uprava investicijskega podjetja mora vedno nameniti dovolj časa in imeti ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume dejavnost investicijskega podjetja in njegovo izpostavljenost glavnim tveganjem. Da se prepreči skupinsko razmišljanje in spodbudi kritično razmišljanje, mora biti sestava uprav investicijskih podjetij dovolj različna, kar zadeva starost, spol, poreklo, izobrazbo in strokovne izkušnje, da predstavlja različna mnenja in izkušnje. Zaradi ustreznega upoštevanja demografskih razmer je še posebej pomembna uravnotežena zastopanost spolov.
  Kjer so zaposleni zastopani v upravi, bi to morala veljati tudi za pozitivno krepitev raznolikosti, saj dodaja ključni vidik in pravo poznavanje notranjega delovanja institucije. Poleg tega so potrebni mehanizmi, ki zagotavljajo odgovornost članov uprave v primeru resnih napak v upravljanju.

| (39) | Da bi imela uprava dejanski pregled in nadzor nad posli investicijskega podjetja, bi morala biti pristojna in odgovorna za splošno strategijo investicijskega podjetja ob upoštevanju dejavnosti investicijskega podjetja in njegovega profila tveganja. Uprava bi morala jasno prevzeti odgovornost v celotnem poslovnem ciklu investicijskega podjetja na področjih opredeljevanja in določitve strateških ciljev podjetja, potrjevanja njegove notranje organizacije, vključno z merili za izbor in usposabljanje zaposlenih, ter določitve splošne politike za opravljanje storitev in poslov, vključno s plačili prodajalcev in potrjevanjem novih produktov, namenjenih za prodajo strankam. Redno spremljanje in ocenjevanje strateških ciljev investicijskih podjetij, njihove notranje organizacije ter politike opravljanja storitev in poslov naj bi omogočilo stalno zmožnost uprave za zdravo in skrbno upravljanje, kar je v interesu celovitosti trgov in zaščite vlagateljev. |
| --- | --- |

(39)

Da bi imela uprava dejanski pregled in nadzor nad posli investicijskega podjetja, bi morala biti pristojna in odgovorna za splošno strategijo investicijskega podjetja ob upoštevanju dejavnosti investicijskega podjetja in njegovega profila tveganja. Uprava bi morala jasno prevzeti odgovornost v celotnem poslovnem ciklu investicijskega podjetja na področjih opredeljevanja in določitve strateških ciljev podjetja, potrjevanja njegove notranje organizacije, vključno z merili za izbor in usposabljanje zaposlenih, ter določitve splošne politike za opravljanje storitev in poslov, vključno s plačili prodajalcev in potrjevanjem novih produktov, namenjenih za prodajo strankam. Redno spremljanje in ocenjevanje strateških ciljev investicijskih podjetij, njihove notranje organizacije ter politike opravljanja storitev in poslov naj bi omogočilo stalno zmožnost uprave za zdravo in skrbno upravljanje, kar je v interesu celovitosti trgov in zaščite vlagateljev.

| (40) | Naraščajoča paleta dejavnosti, s katerimi se hkrati začnejo ukvarjati številne družbe, je povečala možnost nasprotja interesov med takimi različnimi dejavnostmi in interesi njihovih strank. Zato je treba določiti pravila za zagotovitev, da taka nasprotja ne škodujejo interesom njihovih strank.
  ▐ |
| --- | --- |

(40)

Naraščajoča paleta dejavnosti, s katerimi se hkrati začnejo ukvarjati številne družbe, je povečala možnost nasprotja interesov med takimi različnimi dejavnostmi in interesi njihovih strank. Zato je treba določiti pravila za zagotovitev, da taka nasprotja ne škodujejo interesom njihovih strank.

▐

| (42) | Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (20) državam članicam dovoljuje, da v okviru organizacijskih zahtev, ki veljajo za investicijske družbe, zahtevajo snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank. Snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank je združljivo z listino Evropske unije o temeljnih pravicah in je upravičeno zaradi okrepitve zaščite vlagateljev, izboljšanja nadzora trgov in povečanja pravne varnosti v interesu investicijskih podjetij in njihovih strank. Na pomen takih evidenc je opozoril tudi Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje v tehničnih priporočilih Komisiji, izdanih 29. julija 2010. Zaradi navedenih razlogov je ustrezno, da se v tej direktivi določijo načela splošne ureditve glede snemanja telefonskih pogovorov ali evidentiranja elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank.
  V zvezi s komuniciranjem med neprofesionalnimi strankami in finančnimi institucijami bi bilo primerno državam članicam omogočiti, da za finančne institucije s sedežem na njihovem ozemlju ali podružnice na njihovem ozemlju namesto tega priznavajo ustrezne zapise take komunikacije v pisni obliki. |
| --- | --- |

(42)

Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (20) državam članicam dovoljuje, da v okviru organizacijskih zahtev, ki veljajo za investicijske družbe, zahtevajo snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank. Snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank je združljivo z listino Evropske unije o temeljnih pravicah in je upravičeno zaradi okrepitve zaščite vlagateljev, izboljšanja nadzora trgov in povečanja pravne varnosti v interesu investicijskih podjetij in njihovih strank. Na pomen takih evidenc je opozoril tudi Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje v tehničnih priporočilih Komisiji, izdanih 29. julija 2010. Zaradi navedenih razlogov je ustrezno, da se v tej direktivi določijo načela splošne ureditve glede snemanja telefonskih pogovorov ali evidentiranja elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank.
  V zvezi s komuniciranjem med neprofesionalnimi strankami in finančnimi institucijami bi bilo primerno državam članicam omogočiti, da za finančne institucije s sedežem na njihovem ozemlju ali podružnice na njihovem ozemlju namesto tega priznavajo ustrezne zapise take komunikacije v pisni obliki.

| (43) | Države članice bi morale zagotoviti
  spoštovanje pravice
  do varstva osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (21) ter Direktivo 2002/58/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (22), ki urejata obdelavo osebnih podatkov pri uporabi te direktive
  . To varstvo bi bilo treba razširiti zlasti na snemanje telefonskih pogovorov in evidentiranje elektronskih komunikacij.
  Za obdelavo osebnih podatkov s strani evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (23), se pri izvajanju te Direktive uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (24). |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale zagotoviti
  spoštovanje pravice
  do varstva osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (21) ter Direktivo 2002/58/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (22), ki urejata obdelavo osebnih podatkov pri uporabi te direktive
  . To varstvo bi bilo treba razširiti zlasti na snemanje telefonskih pogovorov in evidentiranje elektronskih komunikacij.
  Za obdelavo osebnih podatkov s strani evropskega nadzornega organa (Evropskega organa za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ki je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (23), se pri izvajanju te Direktive uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (24).

| (44) | V zadnjem desetletju se je uporaba trgovalnih programov zelo razvila in jih danes udeleženci na trgu uporabljajo v velikem obsegu. Številni udeleženci na trgu uporabljajo algoritemsko trgovanje, pri katerem računalniški algoritem samodejno določi posamezne vidike naročila z minimalnim človeškim posredovanjem ali brez njega. Posebna podvrsta algoritemskega trgovanja je visokofrekvenčno trgovanje, pri katerem trgovalni sistem zelo hitro
  , ponavadi v nekaj milisekundah ali mikrosekundah,
  analizira podatke ali signale s trga in nato na podlagi te analize v zelo kratkem času pošlje ali posodobi veliko število naročil. Visokofrekvenčno trgovanje ponavadi uporabljajo borzni trgovci, ki za trgovanje uporabljajo lastni kapital; bolj kot za posebno strategijo gre
  lahko pogosto
  za to, da vključuje uporabo naprednih programov za izvajanje bolj tradicionalne strategije trgovanja, kot so vzdrževanje trga ali arbitraža. |
| --- | --- |

(44)

V zadnjem desetletju se je uporaba trgovalnih programov zelo razvila in jih danes udeleženci na trgu uporabljajo v velikem obsegu. Številni udeleženci na trgu uporabljajo algoritemsko trgovanje, pri katerem računalniški algoritem samodejno določi posamezne vidike naročila z minimalnim človeškim posredovanjem ali brez njega. Posebna podvrsta algoritemskega trgovanja je visokofrekvenčno trgovanje, pri katerem trgovalni sistem zelo hitro
  , ponavadi v nekaj milisekundah ali mikrosekundah,
  analizira podatke ali signale s trga in nato na podlagi te analize v zelo kratkem času pošlje ali posodobi veliko število naročil. Visokofrekvenčno trgovanje ponavadi uporabljajo borzni trgovci, ki za trgovanje uporabljajo lastni kapital; bolj kot za posebno strategijo gre
  lahko pogosto
  za to, da vključuje uporabo naprednih programov za izvajanje bolj tradicionalne strategije trgovanja, kot so vzdrževanje trga ali arbitraža.

| (45) | V skladu s sklepi Sveta o okrepitvi finančnega nadzora
  Evropske unije
  , sprejetimi junija 2009, ter zaradi določitve enotnih pravil za finančne trge
  Evropske unije
  , nadaljnjega razvoja enakih pogojev za države članice in udeležence na trgih, povečanja zaščite vlagateljev ter izboljšanja nadzora in izvajanja predpisov, se je
  Evropska unija
  zavezala, da bo, kadar je primerno, v največji možni meri omejila diskrecijske pravice držav članic v zvezi z zakonodajo
  Evropske unije
  o finančnih storitvah. Poleg tega, da ta direktiva uvaja skupno ureditev za snemanje telefonskih pogovorov in evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank, je ustrezno, da se v nekaterih primerih omeji možnost pristojnih organov za delegiranje nadzornih nalog ter da se omejijo diskrecijske pravice v zvezi z zahtevami glede vezanih zastopnikov in glede poročanja podružnic.
  Toda čeprav so pristojni organi po tej direktivi dolžni ohraniti zaščito vlagateljev, nobena določba te direktive državam članicem ne preprečuje, da bi poleg pristojnih organov imenovali dodatne organe za dodatno spremljanje trgov, s čimer bi se povečala zaščita neprofesionalnih strank. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s sklepi Sveta o okrepitvi finančnega nadzora
  Evropske unije
  , sprejetimi junija 2009, ter zaradi določitve enotnih pravil za finančne trge
  Evropske unije
  , nadaljnjega razvoja enakih pogojev za države članice in udeležence na trgih, povečanja zaščite vlagateljev ter izboljšanja nadzora in izvajanja predpisov, se je
  Evropska unija
  zavezala, da bo, kadar je primerno, v največji možni meri omejila diskrecijske pravice držav članic v zvezi z zakonodajo
  Evropske unije
  o finančnih storitvah. Poleg tega, da ta direktiva uvaja skupno ureditev za snemanje telefonskih pogovorov in evidentiranje elektronskih komunikacij v zvezi z naročili strank, je ustrezno, da se v nekaterih primerih omeji možnost pristojnih organov za delegiranje nadzornih nalog ter da se omejijo diskrecijske pravice v zvezi z zahtevami glede vezanih zastopnikov in glede poročanja podružnic.
  Toda čeprav so pristojni organi po tej direktivi dolžni ohraniti zaščito vlagateljev, nobena določba te direktive državam članicem ne preprečuje, da bi poleg pristojnih organov imenovali dodatne organe za dodatno spremljanje trgov, s čimer bi se povečala zaščita neprofesionalnih strank.

| (46) | Tehnični razvoj je omogočil visokofrekvenčno trgovanje in razvoj načinov poslovanja. Visokofrekvenčno trgovanje lajša skupna namestitev sistemov udeležencev na trgu v neposredno bližino naprave za usklajevanje transakcij na mestu trgovanja. Da bi zagotovili pravilne in poštene pogoje trgovanja, je treba od mest trgovanja zahtevati, da te storitve skupne namestitve nudijo na nediskriminatorni, pošteni in pregledni podlagi.
  Uporaba
  visokofrekvenčnih
  trgovalnih programov je povečala hitrost, zmogljivost in zapletenost načinov trgovanja, ki jih uporabljajo vlagatelji. Poleg tega je omogočila udeležencem na trgu, da svojim strankam olajšajo neposreden dostop do trgov z uporabo njihovih sistemov trgovanja, in sicer z neposrednim dostopom
  do trga
  ali sponzoriranim dostopom. Trgovalni programi so prinesli splošne koristi za trge in udeležence na trgih, na primer širšo udeležbo na trgih,
  prav verjetno
  večjo likvidnost,
  četudi se porajajo dvomi o dejansko zagotovljeni likvidnosti,
  manjše razpone, manjšo kratkoročno nestanovitnost ter sredstvo za boljše
  oblikovanje cen in
  izvrševanje naročil strank. Vendar ti
  visokofrekvenčni
  trgovalni programi prinašajo tudi več potencialnih tveganj, kot so večje tveganje preobremenitve sistemov mest trgovanja zaradi velike količine naročil ali tveganje, da pri algoritemskem trgovanju pride do podvajanja naročil, napak v naročilih ali drugih slabosti v delovanju, ki lahko povzročijo motnje na trgu. Poleg tega obstaja tudi tveganje, da se bodo začeli sistemi za algoritemsko trgovanje pretirano odzivati na dogajanje na trgih, kar lahko še poveča nestanovitnost, če so na trgu že prej težave.
  Pri
  algoritemskem ali visokofrekvenčno trgovanju
  lahko tako kot pri vseh drugih oblikah trgovanja
  pride do nekaterih vrst zlorab
  , kar bi bilo treba prepovedati z Uredbo (EU) št. .../... [nova uredba o zlorabi trga]. Informacijska prednost, ki jo imajo trgovalci pri visokofrekvečnem trgovanju, bi lahko vlagatelje spodbudila tudi k temu, da bi se odločili za trgovanje na mestu, kjer bi se lahko izognili povezavi s trgovalci, ki sodelujejo pri visokofrekvenčnem trgovanju. Za strategije visokofrekvenčnega trgovanja, ki imajo nekatere posebne značilnosti, bi moral veljati poseben regulativni nadzor. Četudi gre predvsem za strategije, namenjene trgovanju na lastni račun, bi moral ta nadzor veljati tudi, kadar je strategija trgovanja strukturirana tako, da se preprečuje izvajanje na lasten račun. |
| --- | --- |

(46)

Tehnični razvoj je omogočil visokofrekvenčno trgovanje in razvoj načinov poslovanja. Visokofrekvenčno trgovanje lajša skupna namestitev sistemov udeležencev na trgu v neposredno bližino naprave za usklajevanje transakcij na mestu trgovanja. Da bi zagotovili pravilne in poštene pogoje trgovanja, je treba od mest trgovanja zahtevati, da te storitve skupne namestitve nudijo na nediskriminatorni, pošteni in pregledni podlagi.
  Uporaba
  visokofrekvenčnih
  trgovalnih programov je povečala hitrost, zmogljivost in zapletenost načinov trgovanja, ki jih uporabljajo vlagatelji. Poleg tega je omogočila udeležencem na trgu, da svojim strankam olajšajo neposreden dostop do trgov z uporabo njihovih sistemov trgovanja, in sicer z neposrednim dostopom
  do trga
  ali sponzoriranim dostopom. Trgovalni programi so prinesli splošne koristi za trge in udeležence na trgih, na primer širšo udeležbo na trgih,
  prav verjetno
  večjo likvidnost,
  četudi se porajajo dvomi o dejansko zagotovljeni likvidnosti,
  manjše razpone, manjšo kratkoročno nestanovitnost ter sredstvo za boljše
  oblikovanje cen in
  izvrševanje naročil strank. Vendar ti
  visokofrekvenčni
  trgovalni programi prinašajo tudi več potencialnih tveganj, kot so večje tveganje preobremenitve sistemov mest trgovanja zaradi velike količine naročil ali tveganje, da pri algoritemskem trgovanju pride do podvajanja naročil, napak v naročilih ali drugih slabosti v delovanju, ki lahko povzročijo motnje na trgu. Poleg tega obstaja tudi tveganje, da se bodo začeli sistemi za algoritemsko trgovanje pretirano odzivati na dogajanje na trgih, kar lahko še poveča nestanovitnost, če so na trgu že prej težave.
  Pri
  algoritemskem ali visokofrekvenčno trgovanju
  lahko tako kot pri vseh drugih oblikah trgovanja
  pride do nekaterih vrst zlorab
  , kar bi bilo treba prepovedati z Uredbo (EU) št. .../... [nova uredba o zlorabi trga]. Informacijska prednost, ki jo imajo trgovalci pri visokofrekvečnem trgovanju, bi lahko vlagatelje spodbudila tudi k temu, da bi se odločili za trgovanje na mestu, kjer bi se lahko izognili povezavi s trgovalci, ki sodelujejo pri visokofrekvenčnem trgovanju. Za strategije visokofrekvenčnega trgovanja, ki imajo nekatere posebne značilnosti, bi moral veljati poseben regulativni nadzor. Četudi gre predvsem za strategije, namenjene trgovanju na lastni račun, bi moral ta nadzor veljati tudi, kadar je strategija trgovanja strukturirana tako, da se preprečuje izvajanje na lasten račun.

| (47) | Potencialna tveganja zaradi razširjene uporabe programov je mogoče najbolje omejiti s kombinacijo posebnih oblik nadzora tveganj, namenjenih podjetjem, ki se ukvarjajo z algoritemskim ali visokofrekvenčnim trgovanjem, in drugimi ukrepi, namenjenimi upravljavcem
  vseh
  mest trgovanja, do katerih imajo ta podjetja dostop.
  Te bi bilo treba oblikovati in utemeljiti na tehničnih smernicah organa ESMA, izdanih februarja 2012, o sistemih in kontrolah v avtomatiziranem trgovalnem okolju za trgovalne platforme, investicijska podjetja in pristojne organe (ESMA/2012/122), da bi se ob upoštevanju tehničnega razvoja okrepila odpornost trgov.
  Zaželeno je zagotoviti, da imajo vsa podjetja, ki se ukvarjajo z visokofrekvenčnim trgovanjem, dovoljenje, če so neposredni člani mesta trgovanja. To naj bi zagotavljalo, da izpolnjujejo organizacijske zahteve iz te direktive in so pod ustreznim nadzorom.
  Pri tem bi moral imeti organ ESMA pomembno usklajevalno vlogo pri opredelitvi ustreznih korakov kotacije, da se zagotovijo pravilno delujoči trgi na ravni Unije. Poleg tega bi bilo treba vsa naročila ustrezno nadzirati pri njihovi podelitvi. Zato je primerno, da se preneha praksa sponzoriranega in nezaščitenega dostopa, s čimer bi se izognili tveganju, da podjetja, ki niso vzpostavila zadostnega nadzora, ustvarjajo pogoje, ki motijo delovanje trga, in zagotovili, da se odkrivajo udeleženci na trgu in da morajo ti odgovarjati za kakršne koli pogoje, ki motijo delovanje trga in ki so jih sami povzročili. Prav tako bi moralo biti mogoče jasno opredeliti tokove naročil, ki izhajajo iz visokofrekvenčnega trgovanja. Organ ESMA pa bi moral tudi v prihodnje nadzirati razvoj tehnologij in načinov, ki se uporabljajo za dostop do mest trgovanja, ter nadaljevati s pripravami smernic, ki bodo zagotavljale nadaljnjo učinkovito uporabo zahtev iz te direktive ob upoštevanju novih praks. |
| --- | --- |

(47)

Potencialna tveganja zaradi razširjene uporabe programov je mogoče najbolje omejiti s kombinacijo posebnih oblik nadzora tveganj, namenjenih podjetjem, ki se ukvarjajo z algoritemskim ali visokofrekvenčnim trgovanjem, in drugimi ukrepi, namenjenimi upravljavcem
  vseh
  mest trgovanja, do katerih imajo ta podjetja dostop.
  Te bi bilo treba oblikovati in utemeljiti na tehničnih smernicah organa ESMA, izdanih februarja 2012, o sistemih in kontrolah v avtomatiziranem trgovalnem okolju za trgovalne platforme, investicijska podjetja in pristojne organe (ESMA/2012/122), da bi se ob upoštevanju tehničnega razvoja okrepila odpornost trgov.
  Zaželeno je zagotoviti, da imajo vsa podjetja, ki se ukvarjajo z visokofrekvenčnim trgovanjem, dovoljenje, če so neposredni člani mesta trgovanja. To naj bi zagotavljalo, da izpolnjujejo organizacijske zahteve iz te direktive in so pod ustreznim nadzorom.
  Pri tem bi moral imeti organ ESMA pomembno usklajevalno vlogo pri opredelitvi ustreznih korakov kotacije, da se zagotovijo pravilno delujoči trgi na ravni Unije. Poleg tega bi bilo treba vsa naročila ustrezno nadzirati pri njihovi podelitvi. Zato je primerno, da se preneha praksa sponzoriranega in nezaščitenega dostopa, s čimer bi se izognili tveganju, da podjetja, ki niso vzpostavila zadostnega nadzora, ustvarjajo pogoje, ki motijo delovanje trga, in zagotovili, da se odkrivajo udeleženci na trgu in da morajo ti odgovarjati za kakršne koli pogoje, ki motijo delovanje trga in ki so jih sami povzročili. Prav tako bi moralo biti mogoče jasno opredeliti tokove naročil, ki izhajajo iz visokofrekvenčnega trgovanja. Organ ESMA pa bi moral tudi v prihodnje nadzirati razvoj tehnologij in načinov, ki se uporabljajo za dostop do mest trgovanja, ter nadaljevati s pripravami smernic, ki bodo zagotavljale nadaljnjo učinkovito uporabo zahtev iz te direktive ob upoštevanju novih praks.

| (48) | Tako podjetja kot mesta trgovanja bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni učinkoviti ukrepi, ki zagotavljajo, da
  visokofrekvenčno in
  avtomatizirano trgovanje ne ustvarja motenj na trgu in ga ni mogoče izkoristiti za zlorabe. Mesta trgovanja bi morala zagotavljati tudi, da so njihovi sistemi trgovanja trdni in ustrezno preizkušeni za obvladovanje povečanih tokov naročil ali izjemnih razmer na trgih in da imajo vzpostavljene sisteme prekinitve trgovanja
  na vseh mestih trgovanja
  , tako da je mogoče pri nenadnih in nepričakovanih skokih ali padcih cen trgovanje začasno ustaviti. |
| --- | --- |

(48)

Tako podjetja kot mesta trgovanja bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni učinkoviti ukrepi, ki zagotavljajo, da
  visokofrekvenčno in
  avtomatizirano trgovanje ne ustvarja motenj na trgu in ga ni mogoče izkoristiti za zlorabe. Mesta trgovanja bi morala zagotavljati tudi, da so njihovi sistemi trgovanja trdni in ustrezno preizkušeni za obvladovanje povečanih tokov naročil ali izjemnih razmer na trgih in da imajo vzpostavljene sisteme prekinitve trgovanja
  na vseh mestih trgovanja
  , tako da je mogoče pri nenadnih in nepričakovanih skokih ali padcih cen trgovanje začasno ustaviti.

| (48a) | Prav tako je treba zagotoviti, da bodo imela mesta trgovanja pregledne, nediskriminatorne in poštene strukture pristojbin in da te ne bodo strukturirane tako, da bi spodbujale pogoje, ki motijo delovanje trga. Zato je primerno zagotoviti, da strukture pristojbin, ki jih uporabljajo mesta trgovanj, spodbujajo nižje razmerje med sporočili sistema in izvršenimi posli z višjimi pristojbinami za prakse, kot je preklic večjih količin ali deležev naročil, ki bi lahko ustvarili pogoje za motnje delovanja trga in zaradi katerih morajo mesta trgovanja povečati zmogljivosti infrastukture, ne da bi to nujno koristilo drugim tržnim udeležencem. |
| --- | --- |

(48a)

Prav tako je treba zagotoviti, da bodo imela mesta trgovanja pregledne, nediskriminatorne in poštene strukture pristojbin in da te ne bodo strukturirane tako, da bi spodbujale pogoje, ki motijo delovanje trga. Zato je primerno zagotoviti, da strukture pristojbin, ki jih uporabljajo mesta trgovanj, spodbujajo nižje razmerje med sporočili sistema in izvršenimi posli z višjimi pristojbinami za prakse, kot je preklic večjih količin ali deležev naročil, ki bi lahko ustvarili pogoje za motnje delovanja trga in zaradi katerih morajo mesta trgovanja povečati zmogljivosti infrastukture, ne da bi to nujno koristilo drugim tržnim udeležencem.

| (49) | Poleg ukrepov, povezanih z algoritemskim in visokofrekvenčnim trgovanjem, je ustrezno
  prepovedati sponzoriran in nezaščiten dostop ter
  vključiti nadzor glede investicijskih podjetij, ki strankam zagotavljajo neposreden dostop do trgov ▐. Ustrezno je tudi, da podjetja, ki zagotavljajo neposreden ▐ dostop do trgov, zagotovijo, da so osebe, ki uporabljajo to storitev, ustrezno usposobljene in da je vzpostavljen nadzor tveganj pri uporabi te storitve. Ustrezno je, da se v delegiranih aktih natančneje predpišejo podrobne organizacijske zahteve glede teh novih oblik trgovanja.
  Poleg pristojnosti organa ESMA, da pripravi posodobljene smernice o različnih oblikah dostopa do trga in s tem povezanega nadzora,
  naj bi
  to
  zagotavljalo, da se lahko navedene zahteve po potrebi spremenijo zaradi nadaljnjih inovacij in razvoja na tem področju. |
| --- | --- |

(49)

Poleg ukrepov, povezanih z algoritemskim in visokofrekvenčnim trgovanjem, je ustrezno
  prepovedati sponzoriran in nezaščiten dostop ter
  vključiti nadzor glede investicijskih podjetij, ki strankam zagotavljajo neposreden dostop do trgov ▐. Ustrezno je tudi, da podjetja, ki zagotavljajo neposreden ▐ dostop do trgov, zagotovijo, da so osebe, ki uporabljajo to storitev, ustrezno usposobljene in da je vzpostavljen nadzor tveganj pri uporabi te storitve. Ustrezno je, da se v delegiranih aktih natančneje predpišejo podrobne organizacijske zahteve glede teh novih oblik trgovanja.
  Poleg pristojnosti organa ESMA, da pripravi posodobljene smernice o različnih oblikah dostopa do trga in s tem povezanega nadzora,
  naj bi
  to
  zagotavljalo, da se lahko navedene zahteve po potrebi spremenijo zaradi nadaljnjih inovacij in razvoja na tem področju.

| (50) | V Uniji trenutno delujejo številna mesta trgovanja, med katerimi jih več trguje z enakimi instrumenti. Da se preprečijo potencialna tveganja za interese vlagateljev, je treba formalizirati in nadalje
  uskladiti
  postopke v zvezi s posledicami, ki bi nastale za trgovanje drugih mest trgovanja, če se eno mesto trgovanja odloči začasno ustaviti trgovanje ali umakniti določen finančni instrument iz trgovanja. Zaradi pravne varnosti in ustrezne obravnave nasprotij interesov bi bilo treba pri odločanju o začasni ustavitvi trgovanja ali umiku instrumentov iz trgovanja zagotoviti, da v primeru, ko eden od organiziranih trgov ali MTF preneha trgovati s finančnim instrumentom zaradi nerazkritja informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, drugi sledijo tej odločitvi. Poleg tega je treba
  nadalje
  formalizirati in izboljšati izmenjavo informacij ter sodelovanje med mesti trgovanja v primeru izjemnih razmer v zvezi z določenim instrumentom, s katerim se trguje na različnih mestih.
  To bi moralo vključevati ureditev, ki bi preprečevala, da bi mesta trgovanja uporabljala za komercialne namene informacije, ki jih prejmejo pri začasni ustavitvi ali umika instrumenta iz trgovanja. |
| --- | --- |

(50)

V Uniji trenutno delujejo številna mesta trgovanja, med katerimi jih več trguje z enakimi instrumenti. Da se preprečijo potencialna tveganja za interese vlagateljev, je treba formalizirati in nadalje
  uskladiti
  postopke v zvezi s posledicami, ki bi nastale za trgovanje drugih mest trgovanja, če se eno mesto trgovanja odloči začasno ustaviti trgovanje ali umakniti določen finančni instrument iz trgovanja. Zaradi pravne varnosti in ustrezne obravnave nasprotij interesov bi bilo treba pri odločanju o začasni ustavitvi trgovanja ali umiku instrumentov iz trgovanja zagotoviti, da v primeru, ko eden od organiziranih trgov ali MTF preneha trgovati s finančnim instrumentom zaradi nerazkritja informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, drugi sledijo tej odločitvi. Poleg tega je treba
  nadalje
  formalizirati in izboljšati izmenjavo informacij ter sodelovanje med mesti trgovanja v primeru izjemnih razmer v zvezi z določenim instrumentom, s katerim se trguje na različnih mestih.
  To bi moralo vključevati ureditev, ki bi preprečevala, da bi mesta trgovanja uporabljala za komercialne namene informacije, ki jih prejmejo pri začasni ustavitvi ali umika instrumenta iz trgovanja.

| (51) | V zadnjih letih se število aktivnih vlagateljev na finančnih trgih povečuje, na voljo pa imajo tudi bolj kompleksno paleto storitev in instrumentov, zato je treba zagotoviti poenotenje, ki jim bo omogočalo visoko raven zaščite po celotni
  Evropski uniji
  . Ko je bila sprejeta Direktiva 2004/39/ES, je bilo treba zaradi naraščajoče odvisnosti vlagateljev od osebnih priporočil vključiti investicijsko svetovanje kot investicijsko storitev, za katero je potrebno dovoljenje in za katero veljajo posebne obveznosti v zvezi s poslovanjem. Ker se stranke še vedno precej zanašajo na osebna priporočila, storitve in instrumenti pa so vse bolj kompleksni, je treba zaostriti obveznosti v zvezi s poslovanjem in tako okrepiti zaščito vlagateljev. |
| --- | --- |

(51)

V zadnjih letih se število aktivnih vlagateljev na finančnih trgih povečuje, na voljo pa imajo tudi bolj kompleksno paleto storitev in instrumentov, zato je treba zagotoviti poenotenje, ki jim bo omogočalo visoko raven zaščite po celotni
  Evropski uniji
  . Ko je bila sprejeta Direktiva 2004/39/ES, je bilo treba zaradi naraščajoče odvisnosti vlagateljev od osebnih priporočil vključiti investicijsko svetovanje kot investicijsko storitev, za katero je potrebno dovoljenje in za katero veljajo posebne obveznosti v zvezi s poslovanjem. Ker se stranke še vedno precej zanašajo na osebna priporočila, storitve in instrumenti pa so vse bolj kompleksni, je treba zaostriti obveznosti v zvezi s poslovanjem in tako okrepiti zaščito vlagateljev.

| (51a) | Sicer so za svetovalne službe potrebna poostrena pravila za poslovanje, vendar ta ne zadostujejo za primerno zaščito vlagatelja. Države članice bi morale zlasti zagotoviti, da investicijska podjetja, ki oblikujejo naložbene produkte ali strukturirane vloge za prodajo profesionalnim ali neprofesionalnim strankam, svoje produkte oblikujejo tako, da bodo ti zadostili potrebam in značilnostim opredeljenega ciljnega trga v okviru zadevne kategorije strank. Države članice morajo poleg tega poskrbeti, da investicijska podjetja sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotavljajo, da se naložbeni produkt tržijo in prodajajo strankam znotraj ciljne skupine. Vendar to ne bi smelo odvezati odgovornosti tretjih distributerjev, ki tržijo ali prodajajo produkte zunaj ciljne skupine brez vednosti ali privoljenja podjetja, ki je produkt oblikovalo. Oblikovalci bi morali tudi redno preverjati uspešnost svojih produktov, da bi ocenili, ali je produkt izpolnil svoj namen, in ugotovili, ali je njegov ciljni trg še vedno ustrezen. Vlagatelji potrebujejo tudi primerne informacije o produktih, zlasti pa dosledne informacije o kumulativnem učinku različnih plasti stroškov na donos naložb. Pri tem je treba upoštevati določbe člena 80(8) Direktive 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(51a)

Sicer so za svetovalne službe potrebna poostrena pravila za poslovanje, vendar ta ne zadostujejo za primerno zaščito vlagatelja. Države članice bi morale zlasti zagotoviti, da investicijska podjetja, ki oblikujejo naložbene produkte ali strukturirane vloge za prodajo profesionalnim ali neprofesionalnim strankam, svoje produkte oblikujejo tako, da bodo ti zadostili potrebam in značilnostim opredeljenega ciljnega trga v okviru zadevne kategorije strank. Države članice morajo poleg tega poskrbeti, da investicijska podjetja sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotavljajo, da se naložbeni produkt tržijo in prodajajo strankam znotraj ciljne skupine. Vendar to ne bi smelo odvezati odgovornosti tretjih distributerjev, ki tržijo ali prodajajo produkte zunaj ciljne skupine brez vednosti ali privoljenja podjetja, ki je produkt oblikovalo. Oblikovalci bi morali tudi redno preverjati uspešnost svojih produktov, da bi ocenili, ali je produkt izpolnil svoj namen, in ugotovili, ali je njegov ciljni trg še vedno ustrezen. Vlagatelji potrebujejo tudi primerne informacije o produktih, zlasti pa dosledne informacije o kumulativnem učinku različnih plasti stroškov na donos naložb. Pri tem je treba upoštevati določbe člena 80(8) Direktive 2006/48/ES.

| (52) | Da bi imeli vlagatelji na voljo vse pomembne informacije, je ustrezno zahtevati, da investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z investicijskim svetovanjem, pojasnijo, na kakšni podlagi temeljijo njihovi nasveti, zlasti kakšen je nabor produktov, ki jih upoštevajo pri dajanju osebnih priporočil strankam,
  stroške svetovanja ali, če stroškov pristojbin in spodbud pred svetovanjem ni mogoče določiti, način izračuna stroškov,
  ali
  se
  dejavnost investicijskega svetovanja
  opravlja v povezavi s sprejemanjem ali prejemanjem spodbud tretjih oseb
  in ali
  investicijska podjetja
  strankam zagotavljajo redno ocenjevanje ustreznosti priporočenih finančnih instrumentov. Od investicijskih podjetij je ustrezno zahtevati tudi, da svojim strankam pojasnijo razloge za dane nasvete.
  Smernice organa ESMA bi lahko koristile zagotavljanju učinkovite in dosledne uporabe teh določb.
  Da bi podrobneje določili regulativni okvir za storitve investicijskega svetovanja, hkrati pa investicijskim podjetjem in njihovim strankam omogočili izbiro, je ustrezno določiti pogoje za opravljanje teh storitev, kadar podjetje obvesti stranko, da
  se svetovanje
  opravlja
  v povezavi s sprejemanjem ali prejemanjem spodbud tretjih oseb
  .
  Če investicijsko podjetje opravlja
  storitve
  diskrecijskega
  upravljanja portfeljev,
  bi moralo stranko pred sklenitvijo sporazuma obvestiti o pričakovanem obsegu spodbud, redna poročila pa bi morala razkriti vse plačane ali prejete spodbude
  .
  Ker je treba zagotoviti, da te spodbude tretjih oseb investicijskemu podjetju ne bi preprečile, da ravna v najboljšem interesu stranke, je treba tudi določiti, da je mogoče pod nekaterimi pogoji prepovedati sprejemanje takih spodbud ali da se zahteva njihov prenos na stranko. |
| --- | --- |

(52)

Da bi imeli vlagatelji na voljo vse pomembne informacije, je ustrezno zahtevati, da investicijska podjetja, ki se ukvarjajo z investicijskim svetovanjem, pojasnijo, na kakšni podlagi temeljijo njihovi nasveti, zlasti kakšen je nabor produktov, ki jih upoštevajo pri dajanju osebnih priporočil strankam,
  stroške svetovanja ali, če stroškov pristojbin in spodbud pred svetovanjem ni mogoče določiti, način izračuna stroškov,
  ali
  se
  dejavnost investicijskega svetovanja
  opravlja v povezavi s sprejemanjem ali prejemanjem spodbud tretjih oseb
  in ali
  investicijska podjetja
  strankam zagotavljajo redno ocenjevanje ustreznosti priporočenih finančnih instrumentov. Od investicijskih podjetij je ustrezno zahtevati tudi, da svojim strankam pojasnijo razloge za dane nasvete.
  Smernice organa ESMA bi lahko koristile zagotavljanju učinkovite in dosledne uporabe teh določb.
  Da bi podrobneje določili regulativni okvir za storitve investicijskega svetovanja, hkrati pa investicijskim podjetjem in njihovim strankam omogočili izbiro, je ustrezno določiti pogoje za opravljanje teh storitev, kadar podjetje obvesti stranko, da
  se svetovanje
  opravlja
  v povezavi s sprejemanjem ali prejemanjem spodbud tretjih oseb
  .
  Če investicijsko podjetje opravlja
  storitve
  diskrecijskega
  upravljanja portfeljev,
  bi moralo stranko pred sklenitvijo sporazuma obvestiti o pričakovanem obsegu spodbud, redna poročila pa bi morala razkriti vse plačane ali prejete spodbude
  .
  Ker je treba zagotoviti, da te spodbude tretjih oseb investicijskemu podjetju ne bi preprečile, da ravna v najboljšem interesu stranke, je treba tudi določiti, da je mogoče pod nekaterimi pogoji prepovedati sprejemanje takih spodbud ali da se zahteva njihov prenos na stranko.

| (52a) | Za dodatno zaščito potrošnikov je tudi primerno zagotoviti, da investicijska podjetja ne nagrajujejo ali ocenjujejo uspešnosti svojih zaposlenih na način, ki bi bil v nasprotju z dolžnostjo teh podjetij, da ravnajo v najboljšem interesu svojih strank. Zato plačilo sodelavcev, ki prodajajo naložbe ali svetujejo o njih, ne bi smelo biti odvisno zgolj od načrtovane prodaje ali dobička podjetja iz določenega finančnega instrumenta, saj bi to spodbujalo k dajanjem informacij, ki niso poštene, jasne in nezavajajoče, in priporočil, ki niso v najboljšem interesu strank. |
| --- | --- |

(52a)

Za dodatno zaščito potrošnikov je tudi primerno zagotoviti, da investicijska podjetja ne nagrajujejo ali ocenjujejo uspešnosti svojih zaposlenih na način, ki bi bil v nasprotju z dolžnostjo teh podjetij, da ravnajo v najboljšem interesu svojih strank. Zato plačilo sodelavcev, ki prodajajo naložbe ali svetujejo o njih, ne bi smelo biti odvisno zgolj od načrtovane prodaje ali dobička podjetja iz določenega finančnega instrumenta, saj bi to spodbujalo k dajanjem informacij, ki niso poštene, jasne in nezavajajoče, in priporočil, ki niso v najboljšem interesu strank.

| (52b) | Zaradi celovitosti naložbenih produktov in stalnih inovacij pri njihovem oblikovanju, je tudi pomembno zagotoviti ustrezno raven znanja in usposobljenosti v zvezi s ponujenimi produkti pri sodelavcih, ki svetujejo o njih ali jih prodajajo neprofesionalnim strankam. Investicijska podjetja morajo svojim sodelavcem ponuditi dovolj časa in sredstev za usvojitev tega znanja in usposobljenosti ter njuno uporabo pri opravljanju storitev za stranke. |
| --- | --- |

(52b)

Zaradi celovitosti naložbenih produktov in stalnih inovacij pri njihovem oblikovanju, je tudi pomembno zagotoviti ustrezno raven znanja in usposobljenosti v zvezi s ponujenimi produkti pri sodelavcih, ki svetujejo o njih ali jih prodajajo neprofesionalnim strankam. Investicijska podjetja morajo svojim sodelavcem ponuditi dovolj časa in sredstev za usvojitev tega znanja in usposobljenosti ter njuno uporabo pri opravljanju storitev za stranke.

| (53) | Investicijskim podjetjem je dovoljeno, da opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo izvrševanje in/ali sprejemanje in posredovanje naročil strank, ne da bi bilo za to treba pridobiti informacije v zvezi z znanjem ali izkušnjami stranke zaradi ocene ustreznosti storitve ali instrumenta za stranko. Ker je pri teh storitvah zaščita strank ustrezno manjša, je ustrezno, da se pogoji za njihovo opravljanje izboljšajo. Zlasti je ustrezno, da se izključi možnost opravljanja teh storitev v povezavi s pomožno storitvijo, ki zajema dajanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil posel, v katerega je vključeno investicijsko podjetje, saj to povečuje zapletenost posla in je zato težje razumeti z njim povezano tveganje. Prav tako je ustrezno bolje opredeliti merila za izbor finančnih instrumentov, na katere naj bi se te storitve nanašale, ter tako izključiti finančne instrumente, ki zajemajo izvedeni finančni instrument
  , razen če ta ne povečuje tveganja za stranko,
  ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje. |
| --- | --- |

(53)

Investicijskim podjetjem je dovoljeno, da opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo izvrševanje in/ali sprejemanje in posredovanje naročil strank, ne da bi bilo za to treba pridobiti informacije v zvezi z znanjem ali izkušnjami stranke zaradi ocene ustreznosti storitve ali instrumenta za stranko. Ker je pri teh storitvah zaščita strank ustrezno manjša, je ustrezno, da se pogoji za njihovo opravljanje izboljšajo. Zlasti je ustrezno, da se izključi možnost opravljanja teh storitev v povezavi s pomožno storitvijo, ki zajema dajanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil posel, v katerega je vključeno investicijsko podjetje, saj to povečuje zapletenost posla in je zato težje razumeti z njim povezano tveganje. Prav tako je ustrezno bolje opredeliti merila za izbor finančnih instrumentov, na katere naj bi se te storitve nanašale, ter tako izključiti finančne instrumente, ki zajemajo izvedeni finančni instrument
  , razen če ta ne povečuje tveganja za stranko,
  ali vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje.

| (54) | Navzkrižna prodaja je pogosta strategija ponudnikov finančnih storitev za neprofesionalne stranke v celotni
  Evropski uniji
  . Neprofesionalnim strankam lahko prinesejo koristi, vendar pa pri teh praksah interesi stranke niso vedno ustrezno upoštevani. Tako lahko na primer nekatere oblike navzkrižne prodaje, in sicer vezanje produktov, pri katerem se dve ali več finančnih storitev prodaja v svežnju in vsaj ena od teh storitev ni na voljo tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank ter njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev. Primer vezanja produktov je obvezno odprtje tekočega računa, kadar se investicijska storitev zagotavlja neprofesionalni stranki. Čeprav lahko tudi prakse, pri katerih se dve ali več storitev prodaja v svežnju in se lahko vsaka od teh storitev kupi tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank in njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev, je izbira vendarle prepuščena stranki, zato te prakse morda pomenijo manjše tveganje, da investicijska podjetja ne bi izpolnjevala svojih obveznosti v skladu s to direktivo. Zaradi spodbujanja konkurence in izbire potrošnikov bi bilo treba uporabo takih praks skrbno oceniti. |
| --- | --- |

(54)

Navzkrižna prodaja je pogosta strategija ponudnikov finančnih storitev za neprofesionalne stranke v celotni
  Evropski uniji
  . Neprofesionalnim strankam lahko prinesejo koristi, vendar pa pri teh praksah interesi stranke niso vedno ustrezno upoštevani. Tako lahko na primer nekatere oblike navzkrižne prodaje, in sicer vezanje produktov, pri katerem se dve ali več finančnih storitev prodaja v svežnju in vsaj ena od teh storitev ni na voljo tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank ter njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev. Primer vezanja produktov je obvezno odprtje tekočega računa, kadar se investicijska storitev zagotavlja neprofesionalni stranki. Čeprav lahko tudi prakse, pri katerih se dve ali več storitev prodaja v svežnju in se lahko vsaka od teh storitev kupi tudi ločeno, izkrivljajo konkurenco in negativno vplivajo na mobilnost strank in njihovo sposobnost sprejemanja obveščenih odločitev, je izbira vendarle prepuščena stranki, zato te prakse morda pomenijo manjše tveganje, da investicijska podjetja ne bi izpolnjevala svojih obveznosti v skladu s to direktivo. Zaradi spodbujanja konkurence in izbire potrošnikov bi bilo treba uporabo takih praks skrbno oceniti.

| (55) | Treba bi bilo šteti, da se storitev zagotovi na pobudo stranke, razen če jo stranka zahteva kot odziv na posamezniku prilagojeno sporočilo s strani ali v imenu družbe, ki vsebuje vabilo ali naj bi vplivalo na stranko v zvezi z nekim instrumentom ali nekim poslom. Za storitev se lahko šteje, da je zagotovljena na pobudo stranke, ne glede na to, da jo stranka zahteva na podlagi kakršnega koli sporočila, ki vsebuje reklamo za finančne instrumente ali ponudbo zanje na kakršen koli način, in ki je po svoji naravi splošna in je naslovljena na javnost ali večjo skupino ali kategorijo strank ali potencialnih strank. |
| --- | --- |

(55)

Treba bi bilo šteti, da se storitev zagotovi na pobudo stranke, razen če jo stranka zahteva kot odziv na posamezniku prilagojeno sporočilo s strani ali v imenu družbe, ki vsebuje vabilo ali naj bi vplivalo na stranko v zvezi z nekim instrumentom ali nekim poslom. Za storitev se lahko šteje, da je zagotovljena na pobudo stranke, ne glede na to, da jo stranka zahteva na podlagi kakršnega koli sporočila, ki vsebuje reklamo za finančne instrumente ali ponudbo zanje na kakršen koli način, in ki je po svoji naravi splošna in je naslovljena na javnost ali večjo skupino ali kategorijo strank ali potencialnih strank.

| (56) | Eden od ciljev te direktive je zaščititi vlagatelje. Ukrepi za zaščito vlagateljev bi morali biti prilagojeni značilnostim posamezne kategorije vlagateljev (neprofesionalne, profesionalne in nasprotne stranke). Vendar je zaradi okrepitve regulativnega okvira, ki se uporablja za opravljanje storitev ne glede na kategorijo zadevnih strank, ustrezno pojasniti, da načela poštenega, pravičnega in profesionalnega ravnanja ter obveznost, da morajo biti informacije poštene, jasne in nezavajajoče, veljajo za odnos z vsemi strankami. |
| --- | --- |

(56)

Eden od ciljev te direktive je zaščititi vlagatelje. Ukrepi za zaščito vlagateljev bi morali biti prilagojeni značilnostim posamezne kategorije vlagateljev (neprofesionalne, profesionalne in nasprotne stranke). Vendar je zaradi okrepitve regulativnega okvira, ki se uporablja za opravljanje storitev ne glede na kategorijo zadevnih strank, ustrezno pojasniti, da načela poštenega, pravičnega in profesionalnega ravnanja ter obveznost, da morajo biti informacije poštene, jasne in nezavajajoče, veljajo za odnos z vsemi strankami.

| (57) | Z odstopanjem od načela izdajanja dovoljenj, nadzora in uveljavljanja obveznosti v zvezi z delovanjem podružnic s strani matične države je ustrezno, da pristojni organ države članice gostiteljice prevzame odgovornost za uveljavljanje nekaterih obveznosti iz te direktive v zvezi s posli, ki se izvajajo prek podružnic na ozemlju, na katerem se nahaja podružnica, saj je ta organ najbliže podružnici in je v boljšem položaju za odkrivanje kršitev pravil, ki veljajo za poslovanje podružnic, in ukrepanje v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(57)

Z odstopanjem od načela izdajanja dovoljenj, nadzora in uveljavljanja obveznosti v zvezi z delovanjem podružnic s strani matične države je ustrezno, da pristojni organ države članice gostiteljice prevzame odgovornost za uveljavljanje nekaterih obveznosti iz te direktive v zvezi s posli, ki se izvajajo prek podružnic na ozemlju, na katerem se nahaja podružnica, saj je ta organ najbliže podružnici in je v boljšem položaju za odkrivanje kršitev pravil, ki veljajo za poslovanje podružnic, in ukrepanje v zvezi z njimi.

| (58) | Treba je predpisati učinkovito obveznost „najboljše izvršitve“ za zagotovitev, da investicijska podjetja izvršujejo naročila strank pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Ta obveznost bi se morala nanašati na podjetje, ki ima do stranke pogodbene ali posredniške obveznosti. |
| --- | --- |

(58)

Treba je predpisati učinkovito obveznost „najboljše izvršitve“ za zagotovitev, da investicijska podjetja izvršujejo naročila strank pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Ta obveznost bi se morala nanašati na podjetje, ki ima do stranke pogodbene ali posredniške obveznosti.

| (58a) | Da bi prispevali k širši delničarski bazi v Uniji, bi bilo treba razširiti okvir najboljšega izvrševanja za neprofesionalne vlagatelje, da bi ti lahko dostopali do širšega nabora mest izvrševanja, ki so zdaj na voljo v Uniji. Pri uporabi okvira za najboljše izvrševanje bi bilo treba upoštevati napredek v tehnologiji za spremljanje najboljšega izvrševanja naročil. |
| --- | --- |

(58a)

Da bi prispevali k širši delničarski bazi v Uniji, bi bilo treba razširiti okvir najboljšega izvrševanja za neprofesionalne vlagatelje, da bi ti lahko dostopali do širšega nabora mest izvrševanja, ki so zdaj na voljo v Uniji. Pri uporabi okvira za najboljše izvrševanje bi bilo treba upoštevati napredek v tehnologiji za spremljanje najboljšega izvrševanja naročil.

| (59) | Zaradi izboljšanja pogojev, pod katerimi investicijska podjetja v skladu s to direktivo izpolnjujejo svojo obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za njihove stranke najugodnejši, je ustrezno zahtevati, da morajo mesta izvrševanja dati javnosti na razpolago podatke o kakovosti izvrševanja poslov na posameznem mestu. |
| --- | --- |

(59)

Zaradi izboljšanja pogojev, pod katerimi investicijska podjetja v skladu s to direktivo izpolnjujejo svojo obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za njihove stranke najugodnejši, je ustrezno zahtevati, da morajo mesta izvrševanja dati javnosti na razpolago podatke o kakovosti izvrševanja poslov na posameznem mestu.

| (60) | Informacije, ki jih investicijska podjetja dajejo strankam v zvezi s svojo politiko izvrševanja naročil, so pogosto splošne in standardne, tako da stranke ne razumejo, kako bo naročilo izvršeno, in ne morejo preveriti, ali podjetje izpolnjuje obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Za večjo zaščito vlagateljev je ustrezno določiti načela glede informacij, ki jih investicijska podjetja dajejo svojim strankam o politiki izvrševanja naročil, ter od podjetij zahtevati, da enkrat
  na četrtletje
  za vsako kategorijo finančnih instrumentov objavijo pet najprometnejših mest izvrševanja, na katerih so v preteklem letu izvrševala naročila strank
  , in da te informacije in informacije, ki jih objavijo mesta trgovanja o kakovosti izvrševanja, upoštevajo v svojih politikah najboljšega izvrševanja
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(60)

Informacije, ki jih investicijska podjetja dajejo strankam v zvezi s svojo politiko izvrševanja naročil, so pogosto splošne in standardne, tako da stranke ne razumejo, kako bo naročilo izvršeno, in ne morejo preveriti, ali podjetje izpolnjuje obveznost izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši. Za večjo zaščito vlagateljev je ustrezno določiti načela glede informacij, ki jih investicijska podjetja dajejo svojim strankam o politiki izvrševanja naročil, ter od podjetij zahtevati, da enkrat
  na četrtletje
  za vsako kategorijo finančnih instrumentov objavijo pet najprometnejših mest izvrševanja, na katerih so v preteklem letu izvrševala naročila strank
  , in da te informacije in informacije, ki jih objavijo mesta trgovanja o kakovosti izvrševanja, upoštevajo v svojih politikah najboljšega izvrševanja
  .

▐

| (62) | Za osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve za račun več kot enega investicijskega podjetja, se ne bi smelo šteti, da so vezani zastopniki, temveč da so investicijska podjetja, če zanje velja opredelitev iz te direktive, razen nekaterih oseb, ki so lahko izvzete. |
| --- | --- |

(62)

Za osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve za račun več kot enega investicijskega podjetja, se ne bi smelo šteti, da so vezani zastopniki, temveč da so investicijska podjetja, če zanje velja opredelitev iz te direktive, razen nekaterih oseb, ki so lahko izvzete.

| (63) | Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico vezanih zastopnikov, da opravljajo dejavnosti, za katere veljajo druge direktive, in sorodne dejavnosti v zvezi s finančnimi storitvami ali proizvodi, za katere ta direktiva ne velja, tudi za račun delov iste finančne skupine. |
| --- | --- |

(63)

Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico vezanih zastopnikov, da opravljajo dejavnosti, za katere veljajo druge direktive, in sorodne dejavnosti v zvezi s finančnimi storitvami ali proizvodi, za katere ta direktiva ne velja, tudi za račun delov iste finančne skupine.

| (64) | Ta direktiva ne bi smela zajemati pogojev opravljanja dejavnosti zunaj prostorov investicijskega podjetja (prodaja od vrat do vrat). |
| --- | --- |

(64)

Ta direktiva ne bi smela zajemati pogojev opravljanja dejavnosti zunaj prostorov investicijskega podjetja (prodaja od vrat do vrat).

| (65) | Pristojni organi držav članic ne bi smeli registrirati ali bi morali razveljaviti registracijo, če dejansko opravljane dejavnosti jasno kažejo, da se je vezani zastopnik odločil za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognil strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

(65)

Pristojni organi držav članic ne bi smeli registrirati ali bi morali razveljaviti registracijo, če dejansko opravljane dejavnosti jasno kažejo, da se je vezani zastopnik odločil za zakonodajni sistem ene od držav članic, da bi se izognil strožjim standardom, ki veljajo v drugi državi članici, na ozemlju katere namerava opravljati ali opravlja večji del svojih dejavnosti.

| (66) | Za namene te direktive bi se moralo za primerne nasprotne stranke šteti, da delujejo kot stranke. |
| --- | --- |

(66)

Za namene te direktive bi se moralo za primerne nasprotne stranke šteti, da delujejo kot stranke.

| (67) | Finančna kriza je pokazala, da imajo stranke, ki niso neprofesionalne stranke, omejeno sposobnost razumevanja tveganja, povezanega z njihovimi naložbami. Poleg potrditve, da bi bilo treba okrepiti pravila o poslovanju v zvezi z vlagatelji, ki najbolj potrebujejo zaščito, je ustrezno, da se natančneje prilagodijo tudi zahteve, ki se uporabljajo za različne kategorije strank. V ta namen je ustrezno razširiti nekatere zahteve glede informacij in poročanja tudi na odnos s primernimi nasprotnimi strankami. Zadevne zahteve bi se morale nanašati zlasti na zaščito finančnih instrumentov in denarnih sredstev strank ter na zahteve glede informacij in poročanja v zvezi z bolj zapletenimi finančnimi instrumenti in posli. Zaradi
  boljšega upoštevanja nalog
  občin in lokalnih javnih organov
  , ki ne bi smeli poslovati s špekulativnimi instrumenti,
  je ustrezno, da se ti subjekti nedvoumno izločijo s seznama primernih nasprotnih strank in strank, ki se štejejo za profesionalne, hkrati pa se tem strankam omogoči, da lahko zaprosijo, da se jih obravnava kot profesionalne stranke
  , če izpolnjujejo stroge pogoje, ki so jih določile države članice.
  . |
| --- | --- |

(67)

Finančna kriza je pokazala, da imajo stranke, ki niso neprofesionalne stranke, omejeno sposobnost razumevanja tveganja, povezanega z njihovimi naložbami. Poleg potrditve, da bi bilo treba okrepiti pravila o poslovanju v zvezi z vlagatelji, ki najbolj potrebujejo zaščito, je ustrezno, da se natančneje prilagodijo tudi zahteve, ki se uporabljajo za različne kategorije strank. V ta namen je ustrezno razširiti nekatere zahteve glede informacij in poročanja tudi na odnos s primernimi nasprotnimi strankami. Zadevne zahteve bi se morale nanašati zlasti na zaščito finančnih instrumentov in denarnih sredstev strank ter na zahteve glede informacij in poročanja v zvezi z bolj zapletenimi finančnimi instrumenti in posli. Zaradi
  boljšega upoštevanja nalog
  občin in lokalnih javnih organov
  , ki ne bi smeli poslovati s špekulativnimi instrumenti,
  je ustrezno, da se ti subjekti nedvoumno izločijo s seznama primernih nasprotnih strank in strank, ki se štejejo za profesionalne, hkrati pa se tem strankam omogoči, da lahko zaprosijo, da se jih obravnava kot profesionalne stranke
  , če izpolnjujejo stroge pogoje, ki so jih določile države članice.
  .

| (68) | Glede poslov med primernimi nasprotnimi strankami bi se morala obveznost razkritja omejenih naročil strank uporabljati samo, če nasprotna stranka eksplicitno pošilja omejeno naročilo investicijskemu podjetju v izvršitev.
  ▐ |
| --- | --- |

(68)

Glede poslov med primernimi nasprotnimi strankami bi se morala obveznost razkritja omejenih naročil strank uporabljati samo, če nasprotna stranka eksplicitno pošilja omejeno naročilo investicijskemu podjetju v izvršitev.

▐

| (70) | Investicijska podjetja bi morala vsa imeti v celotni
  Evropski uniji
  enake možnosti vključevanja v organizirane trge ali dostopa do njih. Ne glede na način, na katerega so posli trenutno organizirani v državah članicah, je pomembno odpraviti tehnične in pravne omejitve dostopa do organiziranih trgov. |
| --- | --- |

(70)

Investicijska podjetja bi morala vsa imeti v celotni
  Evropski uniji
  enake možnosti vključevanja v organizirane trge ali dostopa do njih. Ne glede na način, na katerega so posli trenutno organizirani v državah članicah, je pomembno odpraviti tehnične in pravne omejitve dostopa do organiziranih trgov.

| (71) | Za lažji zaključek čezmejnih poslov je ustrezno zagotoviti dostop investicijskih podjetij do sistemov obračuna in poravnave v celotni
  Evropski uniji
  , ne glede na to, ali so posli sklenjeni prek organiziranih trgov v zadevnih državah članicah ali ne. Investicijska podjetja, ki se želijo neposredno vključiti v sisteme poravnave držav članic, bi morala izpolnjevati zadevne operativne in poslovne zahteve za članstvo ter izvajati ukrepe v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja za vzdrževanje nemotenega in pravilnega delovanja finančnih trgov. |
| --- | --- |

(71)

Za lažji zaključek čezmejnih poslov je ustrezno zagotoviti dostop investicijskih podjetij do sistemov obračuna in poravnave v celotni
  Evropski uniji
  , ne glede na to, ali so posli sklenjeni prek organiziranih trgov v zadevnih državah članicah ali ne. Investicijska podjetja, ki se želijo neposredno vključiti v sisteme poravnave držav članic, bi morala izpolnjevati zadevne operativne in poslovne zahteve za članstvo ter izvajati ukrepe v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja za vzdrževanje nemotenega in pravilnega delovanja finančnih trgov.

| (72) | Za storitve, ki jih v
  Evropski uniji
  opravljajo podjetja iz tretjih držav, se uporabljajo nacionalne ureditve in zahteve. Ti sistemi se med seboj zelo razlikujejo, poleg tega pa podjetja, ki imajo dovoljenje za poslovanje v skladu z njimi, ne uživajo svobode opravljanja storitev in pravice do ustanavljanja v drugih državah članicah, temveč le v državi, v kateri imajo sedež. Ustrezno je, da se uvede skupen regulativni okvir na ravni
  Evropske unije za podjetja iz tretjih držav, vključno z investicijskimi podjetji in upravljavci trga. Da se ustvari podlaga, da bi lahko podjetja iz tretjih držav koristila potni list za opravljanje investicijskih storitev in poslov v vsej EU, bi morala
  ureditev
  poenotiti
  sedanji razdrobljeni okvir,
  zagotavljati
  varnost in enako obravnavo podjetij iz tretjih držav, ki dostopajo do trgov
  Evropske unije
  ,
  zagotavljati
  , da bo Komisija opravila
  učinkovito
  oceno enakovrednosti glede regulativnega in nadzornega okvira tretjih držav
  , pri čemer je treba prednostno oceniti največje trgovinske partnerje EU in območja na področju uporabe programa G-20
  , ter
  zagotoviti
  primerljivo raven zaščite vlagateljev v EU, ki uporabljajo storitve podjetij iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(72)

Za storitve, ki jih v
  Evropski uniji
  opravljajo podjetja iz tretjih držav, se uporabljajo nacionalne ureditve in zahteve. Ti sistemi se med seboj zelo razlikujejo, poleg tega pa podjetja, ki imajo dovoljenje za poslovanje v skladu z njimi, ne uživajo svobode opravljanja storitev in pravice do ustanavljanja v drugih državah članicah, temveč le v državi, v kateri imajo sedež. Ustrezno je, da se uvede skupen regulativni okvir na ravni
  Evropske unije za podjetja iz tretjih držav, vključno z investicijskimi podjetji in upravljavci trga. Da se ustvari podlaga, da bi lahko podjetja iz tretjih držav koristila potni list za opravljanje investicijskih storitev in poslov v vsej EU, bi morala
  ureditev
  poenotiti
  sedanji razdrobljeni okvir,
  zagotavljati
  varnost in enako obravnavo podjetij iz tretjih držav, ki dostopajo do trgov
  Evropske unije
  ,
  zagotavljati
  , da bo Komisija opravila
  učinkovito
  oceno enakovrednosti glede regulativnega in nadzornega okvira tretjih držav
  , pri čemer je treba prednostno oceniti največje trgovinske partnerje EU in območja na področju uporabe programa G-20
  , ter
  zagotoviti
  primerljivo raven zaščite vlagateljev v EU, ki uporabljajo storitve podjetij iz tretjih držav.

| (73) | Za opravljanje storitev za neprofesionalne stranke
  ali stranke, ki so se odpovedale nekaterim zaščitnim ukrepom, da bi jih obravnavali kot profesionalne stranke,
  bi bilo treba vedno zahtevati, da podjetje ustanovi podružnico v
  Evropski uniji
  . Za ustanovitev podružnice bi bilo treba pridobiti dovoljenje organov
  Evropske unije
  , ki ustanovitev tudi nadzirajo. Med zadevnim pristojnim organom in pristojnim organom v tretji državi bi morali biti sklenjeni ustrezni dogovori o sodelovanju. Podružnica bi morala imeti dovolj začetnega kapitala. Po ustanovitvi bi morali podružnico nadzirati pristojni organi v državi članici, v kateri ima podružnica sedež; podjetje iz tretje države bi moralo imeti možnost opravljanja storitev v drugih državah članicah prek podružnice, ki ima dovoljenje za poslovanje in je pod ustreznim nadzorom, pred tem pa bi moralo to dejavnost priglasiti v skladu s postopkom priglasitve. Opravljanje storitev
  v Evropski uniji
  brez podružnic bi moralo biti omejeno na primerne nasprotne stranke
  in profesionalne stranke in tiste, ki so se odpovedale nekaterim zaščitnim ukrepom, da bi jih obravnavali kot profesionalne stranke
  . Tako dejavnost bi bilo treba registrirati pri organu ESMA, nadzirati pa bi jo morali pristojni organi v tretji državi
  , razen če je na izrecno pobudo stranke predvideno drugače
  . Med organom ESMA in pristojnimi organi v tretji državi bi morali biti sklenjeni ustrezni dogovori o sodelovanju. |
| --- | --- |

(73)

Za opravljanje storitev za neprofesionalne stranke
  ali stranke, ki so se odpovedale nekaterim zaščitnim ukrepom, da bi jih obravnavali kot profesionalne stranke,
  bi bilo treba vedno zahtevati, da podjetje ustanovi podružnico v
  Evropski uniji
  . Za ustanovitev podružnice bi bilo treba pridobiti dovoljenje organov
  Evropske unije
  , ki ustanovitev tudi nadzirajo. Med zadevnim pristojnim organom in pristojnim organom v tretji državi bi morali biti sklenjeni ustrezni dogovori o sodelovanju. Podružnica bi morala imeti dovolj začetnega kapitala. Po ustanovitvi bi morali podružnico nadzirati pristojni organi v državi članici, v kateri ima podružnica sedež; podjetje iz tretje države bi moralo imeti možnost opravljanja storitev v drugih državah članicah prek podružnice, ki ima dovoljenje za poslovanje in je pod ustreznim nadzorom, pred tem pa bi moralo to dejavnost priglasiti v skladu s postopkom priglasitve. Opravljanje storitev
  v Evropski uniji
  brez podružnic bi moralo biti omejeno na primerne nasprotne stranke
  in profesionalne stranke in tiste, ki so se odpovedale nekaterim zaščitnim ukrepom, da bi jih obravnavali kot profesionalne stranke
  . Tako dejavnost bi bilo treba registrirati pri organu ESMA, nadzirati pa bi jo morali pristojni organi v tretji državi
  , razen če je na izrecno pobudo stranke predvideno drugače
  . Med organom ESMA in pristojnimi organi v tretji državi bi morali biti sklenjeni ustrezni dogovori o sodelovanju.

| (74) | Določba iz te direktive, ki ureja opravljanje
  investicijskih
  storitev
  ali poslov
  v
  Evropski uniji
  s strani podjetij iz tretjih držav, ne bi smela vplivati na možnost oseb s sedežem v Uniji, da uporabljajo investicijske storitve podjetij iz tretjih držav izključno na lastno pobudo.
  Če
  podjetje iz tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe s sedežem v Uniji, se ne bi smelo šteti, da se te storitve opravljajo na ozemlju Unije. Če podjetje iz tretje države v Uniji pridobiva stranke ali potencialne stranke ali če v Uniji promovira ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi dejavnostmi, se ne bi smelo šteti, da se storitve opravljajo izključno na lastno pobudo stranke. |
| --- | --- |

(74)

Določba iz te direktive, ki ureja opravljanje
  investicijskih
  storitev
  ali poslov
  v
  Evropski uniji
  s strani podjetij iz tretjih držav, ne bi smela vplivati na možnost oseb s sedežem v Uniji, da uporabljajo investicijske storitve podjetij iz tretjih držav izključno na lastno pobudo.
  Če
  podjetje iz tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe s sedežem v Uniji, se ne bi smelo šteti, da se te storitve opravljajo na ozemlju Unije. Če podjetje iz tretje države v Uniji pridobiva stranke ali potencialne stranke ali če v Uniji promovira ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi dejavnostmi, se ne bi smelo šteti, da se storitve opravljajo izključno na lastno pobudo stranke.

| (75) | Dovoljenje za upravljanje organiziranega trga bi moralo biti razširjeno na vse dejavnosti, ki so neposredno povezane z objavljanjem, obdelavo, izvršitvijo in potrditvijo naročil ter poročanjem o njih od takrat, ko so taka naročila na organiziranem trgu sprejeta, do takrat, ko so posredovana v kasnejši zaključek, in na dejavnosti v zvezi z uvrstitvijo finančnih instrumentov v trgovanje. Tu bi morale biti zajeti tudi posli, sklenjeni prek posredovanja vzdrževalcev trga, ki jih imenuje organizirani trg, ter izvršeni v okviru sistemov organiziranega trga in v skladu s pravili, ki veljajo za te sisteme.
  Zaradi pomena vzdrževalcev trga za pravilno in učinkovito delovanje trgov, bi morala imeti mesta trgovanja pisne sporazume z vzdrževalci trga, v katerih bi bile pojasnjene njihove dolžnosti in ki bi zagotavljali, da so vedno, razen v izjemnih okoliščinah, zavezani temu, da zagotavljajo likvidnost trga.
  Ne šteje se, da so vsi posli, ki jih sklenejo člani ali udeleženci organiziranega trga, MTF ali OTF, sklenjeni v okviru sistemov organiziranega trga, MTF ali OTF. Posli, ki jih člani ali udeleženci sklenejo dvostransko in ki ne izpolnjujejo obveznosti, določene za organiziran trg, MTF ali OTF v okviru te direktive, bi se morale šteti za posle, sklenjene zunaj organiziranega trga, MTF ali OTF, za namene opredelitve sistematičnega internalizatorja. V takem primeru bi se morala uporabljati obveznost investicijskega podjetja, da objavi zavezujoče ponudbe, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive. |
| --- | --- |

(75)

Dovoljenje za upravljanje organiziranega trga bi moralo biti razširjeno na vse dejavnosti, ki so neposredno povezane z objavljanjem, obdelavo, izvršitvijo in potrditvijo naročil ter poročanjem o njih od takrat, ko so taka naročila na organiziranem trgu sprejeta, do takrat, ko so posredovana v kasnejši zaključek, in na dejavnosti v zvezi z uvrstitvijo finančnih instrumentov v trgovanje. Tu bi morale biti zajeti tudi posli, sklenjeni prek posredovanja vzdrževalcev trga, ki jih imenuje organizirani trg, ter izvršeni v okviru sistemov organiziranega trga in v skladu s pravili, ki veljajo za te sisteme.
  Zaradi pomena vzdrževalcev trga za pravilno in učinkovito delovanje trgov, bi morala imeti mesta trgovanja pisne sporazume z vzdrževalci trga, v katerih bi bile pojasnjene njihove dolžnosti in ki bi zagotavljali, da so vedno, razen v izjemnih okoliščinah, zavezani temu, da zagotavljajo likvidnost trga.
  Ne šteje se, da so vsi posli, ki jih sklenejo člani ali udeleženci organiziranega trga, MTF ali OTF, sklenjeni v okviru sistemov organiziranega trga, MTF ali OTF. Posli, ki jih člani ali udeleženci sklenejo dvostransko in ki ne izpolnjujejo obveznosti, določene za organiziran trg, MTF ali OTF v okviru te direktive, bi se morale šteti za posle, sklenjene zunaj organiziranega trga, MTF ali OTF, za namene opredelitve sistematičnega internalizatorja. V takem primeru bi se morala uporabljati obveznost investicijskega podjetja, da objavi zavezujoče ponudbe, če so izpolnjeni pogoji iz te direktive.

| (76) | Za storitve zagotavljanja osnovnih podatkov o trgih, ki so za uporabnike nujni, da dobijo želeni vpogled v dejavnosti trgovanja na trgih
  Evropske unije
  , za pristojne organe pa, da dobijo točne in celovite informacije o zadevnih poslih, bi bilo treba pridobiti dovoljenje in bi morale biti urejene s predpisi, da se zagotovi ustrezna raven kakovosti. |
| --- | --- |

(76)

Za storitve zagotavljanja osnovnih podatkov o trgih, ki so za uporabnike nujni, da dobijo želeni vpogled v dejavnosti trgovanja na trgih
  Evropske unije
  , za pristojne organe pa, da dobijo točne in celovite informacije o zadevnih poslih, bi bilo treba pridobiti dovoljenje in bi morale biti urejene s predpisi, da se zagotovi ustrezna raven kakovosti.

| (77) | Uvedba sistema odobrenih objav naj bi izboljšala kakovost informacij o preglednosti trgovanja, ki se objavljajo na mestih zunaj organiziranega trga, in znatno prispevala k zagotavljanju, da se ti podatki objavljajo na način, ki olajšuje njihovo konsolidacijo s podatki, ki jih objavljajo mesta trgovanja. |
| --- | --- |

(77)

Uvedba sistema odobrenih objav naj bi izboljšala kakovost informacij o preglednosti trgovanja, ki se objavljajo na mestih zunaj organiziranega trga, in znatno prispevala k zagotavljanju, da se ti podatki objavljajo na način, ki olajšuje njihovo konsolidacijo s podatki, ki jih objavljajo mesta trgovanja.

| (78) | Ker je zdaj vzpostavljena tržna struktura, ki omogoča konkurenco med več mesti trgovanja, je bistvenega pomena, da začne čim prej delovati učinkovit in celovit sistem stalnih informacij.
  Uvedba tržne rešitve za sistem stalnih informacij za lastniške instrumente
  in lastniškim podobne instrumente
  naj bi prispevala k vzpostavitvi bolj povezanega evropskega trga in olajšala udeležencem na trgu dostop do konsolidiranih informacij o preglednosti trgovanja, ki so na voljo. Predvidena rešitev temelji na izdaji dovoljenja ponudnikom, ki delajo po vnaprej določenih in nadzorovanih parametrih
  , s čimer zagotavljajo razpoložljivost skladnih in natančnih tržnih podatkov,
  in ki si med seboj konkurirajo, z namenom
  ponuditi
  tehnično zelo napredne in inovativne rešitve, ki bodo čim bolje služile trgu.
  Da bi kmalu omogočili razvoj uspešnega sistema stalnih informacij, bi morala Komisija čim prej sprejeti delegirane akte, v katerih bodo določene nekatere podrobnosti glede obveznosti obveščanja za ponudnike stalnih informacij. Zahteva, da vsi ponudniki stalnih informacij konsolidirajo vse podatke v sistemu odobrenih objav, bo zagotovila konkurenco na podlagi kakovosti storitev za stranke ne pa obsega zajetih podatkov. Kljub temu bi bilo smiselno že zdaj predvideti, da se izoblikuje javnopravno rešitev, če komercialna rešitev ne bi privedla do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij. |
| --- | --- |

(78)

Ker je zdaj vzpostavljena tržna struktura, ki omogoča konkurenco med več mesti trgovanja, je bistvenega pomena, da začne čim prej delovati učinkovit in celovit sistem stalnih informacij.
  Uvedba tržne rešitve za sistem stalnih informacij za lastniške instrumente
  in lastniškim podobne instrumente
  naj bi prispevala k vzpostavitvi bolj povezanega evropskega trga in olajšala udeležencem na trgu dostop do konsolidiranih informacij o preglednosti trgovanja, ki so na voljo. Predvidena rešitev temelji na izdaji dovoljenja ponudnikom, ki delajo po vnaprej določenih in nadzorovanih parametrih
  , s čimer zagotavljajo razpoložljivost skladnih in natančnih tržnih podatkov,
  in ki si med seboj konkurirajo, z namenom
  ponuditi
  tehnično zelo napredne in inovativne rešitve, ki bodo čim bolje služile trgu.
  Da bi kmalu omogočili razvoj uspešnega sistema stalnih informacij, bi morala Komisija čim prej sprejeti delegirane akte, v katerih bodo določene nekatere podrobnosti glede obveznosti obveščanja za ponudnike stalnih informacij. Zahteva, da vsi ponudniki stalnih informacij konsolidirajo vse podatke v sistemu odobrenih objav, bo zagotovila konkurenco na podlagi kakovosti storitev za stranke ne pa obsega zajetih podatkov. Kljub temu bi bilo smiselno že zdaj predvideti, da se izoblikuje javnopravno rešitev, če komercialna rešitev ne bi privedla do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij.

| (79) | Pri reviziji Direktive 2006/49/ES bi bilo treba določiti minimalne kapitalske zahteve, ki jih morajo izpolnjevati organizirani trgi za pridobitev dovoljenja, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebno naravo tveganj v zvezi s takimi trgi. |
| --- | --- |

(79)

Pri reviziji Direktive 2006/49/ES bi bilo treba določiti minimalne kapitalske zahteve, ki jih morajo izpolnjevati organizirani trgi za pridobitev dovoljenja, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebno naravo tveganj v zvezi s takimi trgi.

| (80) | Upravljavci organiziranega trga bi morali biti sposobni upravljati tudi MTF v skladu z zadevnimi določbami te direktive. |
| --- | --- |

(80)

Upravljavci organiziranega trga bi morali biti sposobni upravljati tudi MTF v skladu z zadevnimi določbami te direktive.

| (81) | Določbe te direktive v zvezi z uvrstitvijo instrumentov v trgovanje v skladu s pravili, ki jih določa organizirani trg, ne bi smele posegati v uporabo Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (25). Organiziranemu trgu ne bi smeli preprečiti uporabe strožjih zahtev v zvezi z izdajatelji vrednostnih papirjev ali instrumentov, ki jih obravnava glede uvrstitve v trgovanje, kot jih predpisuje ta direktiva. |
| --- | --- |

(81)

Določbe te direktive v zvezi z uvrstitvijo instrumentov v trgovanje v skladu s pravili, ki jih določa organizirani trg, ne bi smele posegati v uporabo Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (25). Organiziranemu trgu ne bi smeli preprečiti uporabe strožjih zahtev v zvezi z izdajatelji vrednostnih papirjev ali instrumentov, ki jih obravnava glede uvrstitve v trgovanje, kot jih predpisuje ta direktiva.

| (82) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da imenujejo različne pristojne organe za uveljavitev široke palete obveznosti iz te direktive. Taki organi bi morali biti javni zaradi zagotovitve njihove neodvisnosti od gospodarskih nosilcev in zaradi preprečitve nasprotja interesov. Države članice bi morale zagotoviti ustrezno financiranje pristojnega organa v skladu z nacionalno zakonodajo. Imenovanje javnega organa ne bi smelo izključevati prenosa funkcij na odgovornost pristojnega organa. |
| --- | --- |

(82)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da imenujejo različne pristojne organe za uveljavitev široke palete obveznosti iz te direktive. Taki organi bi morali biti javni zaradi zagotovitve njihove neodvisnosti od gospodarskih nosilcev in zaradi preprečitve nasprotja interesov. Države članice bi morale zagotoviti ustrezno financiranje pristojnega organa v skladu z nacionalno zakonodajo. Imenovanje javnega organa ne bi smelo izključevati prenosa funkcij na odgovornost pristojnega organa.

| (83) | Skupina G-20 se je na zasedanju v Pittsburghu 25. septembra 2009 odločila izboljšati regulacijo, delovanje in preglednost finančnih trgov in blagovnih borz, da se odpravi pretirana nestanovitnost cen blaga. Sporočili Komisije z dne 28. oktobra 2009 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi in z dne 2. februarja 2011 o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin vsebujeta ukrepe, ki naj bi bili sprejeti v okviru revizije direktive 2004/39/ES.
  Septembra 2011 je Mednarodna organizacija komisij za vrednostne papirje objavila načela za ureditev in nadzor trgov izvedenih finančnih instrumentov. Ta načela je 4. novembra 2011 podprl vrh G20 v Cannesu, ki je pozval k temu, da bi imeli regulatorji trgov formalna pooblastila za upravljanje pozicij, vključno s pooblastilom za določitev predhodnih omejitev pozicij, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

(83)

Skupina G-20 se je na zasedanju v Pittsburghu 25. septembra 2009 odločila izboljšati regulacijo, delovanje in preglednost finančnih trgov in blagovnih borz, da se odpravi pretirana nestanovitnost cen blaga. Sporočili Komisije z dne 28. oktobra 2009 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi in z dne 2. februarja 2011 o reševanju izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin vsebujeta ukrepe, ki naj bi bili sprejeti v okviru revizije direktive 2004/39/ES.
  Septembra 2011 je Mednarodna organizacija komisij za vrednostne papirje objavila načela za ureditev in nadzor trgov izvedenih finančnih instrumentov. Ta načela je 4. novembra 2011 podprl vrh G20 v Cannesu, ki je pozval k temu, da bi imeli regulatorji trgov formalna pooblastila za upravljanje pozicij, vključno s pooblastilom za določitev predhodnih omejitev pozicij, kjer je to potrebno.

| (84) | Pooblastila, ki so na razpolago pristojnim organom, bi bilo treba dopolniti z izrecnimi pooblastili, da lahko pristojni organi od katere koli osebe
  pridobijo
  podatke o velikosti in namenu pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih na blago ter da lahko od osebe zahtevajo, da sprejme ukrepe za zmanjšanje pozicije v pogodbah na izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(84)

Pooblastila, ki so na razpolago pristojnim organom, bi bilo treba dopolniti z izrecnimi pooblastili, da lahko pristojni organi od katere koli osebe
  pridobijo
  podatke o velikosti in namenu pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih na blago ter da lahko od osebe zahtevajo, da sprejme ukrepe za zmanjšanje pozicije v pogodbah na izvedene finančne instrumente.

| (85) | Mestom trgovanja in pristojnim
  organom bi bilo treba podeliti izrecna pooblastila, da omejijo zmožnost katere koli osebe ali skupine oseb za sklepanje
  ali posedovanje
  pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v zvezi z blagom
  , na osnovi tehničnih standardov, ki jih določi ESMA, in za siceršnje upravljanje pozicij tako, da se podpre celovitost trga za izvedene finančne instrumente in zadevnega blaga brez prekomerne obremenitve likvidnosti
  . Uporaba omejitve bi morala biti možna tako v primeru posameznih poslov kot tudi pri pozicijah, oblikovanih v daljšem času. Zlasti v zadnjem primeru bi moral pristojni organ zagotoviti, da so omejitve pozicij nediskriminatorne, jasno določene, da ustrezno upoštevajo posebnosti zadevnega trga ter da so potrebne za ohranjanje celovitosti in pravilnega delovanja trga.
  Te omejitve ne bi smele veljati za pozicije, ki objektivno zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi v zvezi z blagom. Da se preprečijo neželeni učinki regulacije izvedenih finančnih instrumentov na trge zadevnega blaga, bi bilo treba pojasniti tudi razliko med promptnimi in terminskimi pogodbami. |
| --- | --- |

(85)

Mestom trgovanja in pristojnim
  organom bi bilo treba podeliti izrecna pooblastila, da omejijo zmožnost katere koli osebe ali skupine oseb za sklepanje
  ali posedovanje
  pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v zvezi z blagom
  , na osnovi tehničnih standardov, ki jih določi ESMA, in za siceršnje upravljanje pozicij tako, da se podpre celovitost trga za izvedene finančne instrumente in zadevnega blaga brez prekomerne obremenitve likvidnosti
  . Uporaba omejitve bi morala biti možna tako v primeru posameznih poslov kot tudi pri pozicijah, oblikovanih v daljšem času. Zlasti v zadnjem primeru bi moral pristojni organ zagotoviti, da so omejitve pozicij nediskriminatorne, jasno določene, da ustrezno upoštevajo posebnosti zadevnega trga ter da so potrebne za ohranjanje celovitosti in pravilnega delovanja trga.
  Te omejitve ne bi smele veljati za pozicije, ki objektivno zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovnimi dejavnostmi v zvezi z blagom. Da se preprečijo neželeni učinki regulacije izvedenih finančnih instrumentov na trge zadevnega blaga, bi bilo treba pojasniti tudi razliko med promptnimi in terminskimi pogodbami.

| (86) | Poleg pooblastil, dodeljenih pristojnim organom, bi morala imeti
  vsa mesta trgovanja, ki ponujajo trgovanje s finančnimi instrumenti na blago, ▐ vzpostavljen ustrezen sistem omejitev in
  tako
  ustrezno ureditev
  za upravljanje pozicij, kot je potrebna
  za podporo likvidnosti, preprečevanje zlorab trga in zagotavljanje nemotenega oblikovanja cen in poravnave.
  Ta ureditev lahko med drugim vključuje odkrivanje primerov kopičenja velikih pozicij, zlasti tik pred poravnavo, omejitve pozicij, omejitve gibanja cen, sprožitve likvidacij ali prenosa odprtih pozicij, prekinitve trgovanja, spremembe pogojev dobave, preklica poslov in zahteve o razkritju namena dobave.
  Organ ESMA bi moral vzdrževati in objavljati seznam s povzetki vseh takih ukrepov, ki se izvajajo.
  Omejitve
  bi bilo treba uporabljati dosledno ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega trga. Jasno bi bilo treba določiti, za koga veljajo, morebitne izjeme in ustrezne količinske prage za te omejitve oziroma prage, pri katerih začnejo veljati druge obveznosti.
  Ker nobeno posamezno mesto trgovanja nima pregleda nad skupnimi pozicijami svojih članov ali udeležencev na skupnem trgu, je tudi ustrezno omogočiti specifikacijo nadzora z regulativnimi tehničnimi standardi,
  med drugim zato, da se prepreči, da bi imele omejitve ▐, ki se uporabljajo za primerljive pogodbe na različnih mestih trgovanja, različne učinke. |
| --- | --- |

(86)

Poleg pooblastil, dodeljenih pristojnim organom, bi morala imeti
  vsa mesta trgovanja, ki ponujajo trgovanje s finančnimi instrumenti na blago, ▐ vzpostavljen ustrezen sistem omejitev in
  tako
  ustrezno ureditev
  za upravljanje pozicij, kot je potrebna
  za podporo likvidnosti, preprečevanje zlorab trga in zagotavljanje nemotenega oblikovanja cen in poravnave.
  Ta ureditev lahko med drugim vključuje odkrivanje primerov kopičenja velikih pozicij, zlasti tik pred poravnavo, omejitve pozicij, omejitve gibanja cen, sprožitve likvidacij ali prenosa odprtih pozicij, prekinitve trgovanja, spremembe pogojev dobave, preklica poslov in zahteve o razkritju namena dobave.
  Organ ESMA bi moral vzdrževati in objavljati seznam s povzetki vseh takih ukrepov, ki se izvajajo.
  Omejitve
  bi bilo treba uporabljati dosledno ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega trga. Jasno bi bilo treba določiti, za koga veljajo, morebitne izjeme in ustrezne količinske prage za te omejitve oziroma prage, pri katerih začnejo veljati druge obveznosti.
  Ker nobeno posamezno mesto trgovanja nima pregleda nad skupnimi pozicijami svojih članov ali udeležencev na skupnem trgu, je tudi ustrezno omogočiti specifikacijo nadzora z regulativnimi tehničnimi standardi,
  med drugim zato, da se prepreči, da bi imele omejitve ▐, ki se uporabljajo za primerljive pogodbe na različnih mestih trgovanja, različne učinke.

| (87) | Mesta, ki imajo največji obseg trgovanja z likvidnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, bi morala objavljati zbirni tedenski pregled pozicij različnih kategorij udeležencev na trgu, vključno s strankami tistih, ki ne trgujejo za svoj račun. Pristojnemu organu bi bilo treba na zahtevo
  posredovati
  celovit in podroben pregled, razčlenjen po kategorijah in identiteti udeležencev na trgu
  ter pri tem po potrebi upoštevati zahteve po poročanju, ki jih že nalaga člen 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (26)

  .
  ▐ |
| --- | --- |

(87)

Mesta, ki imajo največji obseg trgovanja z likvidnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, bi morala objavljati zbirni tedenski pregled pozicij različnih kategorij udeležencev na trgu, vključno s strankami tistih, ki ne trgujejo za svoj račun. Pristojnemu organu bi bilo treba na zahtevo
  posredovati
  celovit in podroben pregled, razčlenjen po kategorijah in identiteti udeležencev na trgu
  ter pri tem po potrebi upoštevati zahteve po poročanju, ki jih že nalaga člen 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (26)

  .

▐

| (89) | Zaželeno je, da se malim in srednjim podjetjem olajša dostop do kapitala in da se omogoči nadaljnji razvoj specializiranih trgov, prilagojenih potrebam malih in srednjih izdajateljev. Ti trgi, za katere se v tej direktivi običajno uporablja izraz MTF, so splošneje znani kot trgi MSP, zagonski trgi ali mladi trgi. Vzpostavitev nove podkategorije zagonskih trgov MSP znotraj kategorije MTF in registracija teh trgov naj bi povečala njihovo prepoznavnosti in pomen ter prispevala k razvoju vseevropskih normativnih standardov za te trge.
  Pozornot bi bilo treba nameniti temu, kako v prihodnosti zagotoviti zakonodajo, ki bo še bolj spodbujala in pospeševala uporabo tega trga v smislu nove vrste sredstev, ki so zanimiva za vlagatelje. Vse druge ureditve trga EU bi bilo treba posodobiti, da bi zagotovili zmanjšanje upravnega bremena in ponudili dodatne spodbude za kotacijo MSP na zagonskih trgih MSP. |
| --- | --- |

(89)

Zaželeno je, da se malim in srednjim podjetjem olajša dostop do kapitala in da se omogoči nadaljnji razvoj specializiranih trgov, prilagojenih potrebam malih in srednjih izdajateljev. Ti trgi, za katere se v tej direktivi običajno uporablja izraz MTF, so splošneje znani kot trgi MSP, zagonski trgi ali mladi trgi. Vzpostavitev nove podkategorije zagonskih trgov MSP znotraj kategorije MTF in registracija teh trgov naj bi povečala njihovo prepoznavnosti in pomen ter prispevala k razvoju vseevropskih normativnih standardov za te trge.
  Pozornot bi bilo treba nameniti temu, kako v prihodnosti zagotoviti zakonodajo, ki bo še bolj spodbujala in pospeševala uporabo tega trga v smislu nove vrste sredstev, ki so zanimiva za vlagatelje. Vse druge ureditve trga EU bi bilo treba posodobiti, da bi zagotovili zmanjšanje upravnega bremena in ponudili dodatne spodbude za kotacijo MSP na zagonskih trgih MSP.

| (90) | Zahteve, ki bodo veljale za to novo kategorijo trgov, bi morale omogočati zadostno prožnost, da bodo zajele celotno paleto uspešnih modelov trgov, ki danes obstajajo v Evropi. Prav tako bi morale zagotoviti ustrezno ravnotežje med ohranjanjem visoke ravni zaščite vlagateljev, ki je nujna za spodbujanje zaupanja vlagateljev v izdajatelje, in zmanjšanjem nepotrebnega upravnega bremena za izdajatelje na teh trgih. Predlaga se, da se v delegiranih aktih ali tehničnih standardih predpišejo dodatne podrobnosti o zahtevah za trge MSP, na primer glede meril za uvrstitev v trgovanje na teh trgih. |
| --- | --- |

(90)

Zahteve, ki bodo veljale za to novo kategorijo trgov, bi morale omogočati zadostno prožnost, da bodo zajele celotno paleto uspešnih modelov trgov, ki danes obstajajo v Evropi. Prav tako bi morale zagotoviti ustrezno ravnotežje med ohranjanjem visoke ravni zaščite vlagateljev, ki je nujna za spodbujanje zaupanja vlagateljev v izdajatelje, in zmanjšanjem nepotrebnega upravnega bremena za izdajatelje na teh trgih. Predlaga se, da se v delegiranih aktih ali tehničnih standardih predpišejo dodatne podrobnosti o zahtevah za trge MSP, na primer glede meril za uvrstitev v trgovanje na teh trgih.

| (91) | Ker je pomembno, da te zahteve ne bodo imele negativnih posledic za uspešne obstoječe trge, bi bilo treba upravljavcem trgov, namenjenih malim in srednjim izdajateljem, omogočiti, da lahko še naprej upravljajo take trge v skladu z zahtevami Direktive in ni nujno, da se registrirajo kot zagonski trg MSP. |
| --- | --- |

(91)

Ker je pomembno, da te zahteve ne bodo imele negativnih posledic za uspešne obstoječe trge, bi bilo treba upravljavcem trgov, namenjenih malim in srednjim izdajateljem, omogočiti, da lahko še naprej upravljajo take trge v skladu z zahtevami Direktive in ni nujno, da se registrirajo kot zagonski trg MSP.

| (92) | Morebitne zaupne informacije, ki jih prejme kontaktna točka ene države članice prek kontaktne točke druge države članice, ne bi smele veljati za popolnoma domače. |
| --- | --- |

(92)

Morebitne zaupne informacije, ki jih prejme kontaktna točka ene države članice prek kontaktne točke druge države članice, ne bi smele veljati za popolnoma domače.

| (93) | Treba je povečati konvergenco pooblastil pristojnih organov, da bi utrli pot k enakomerni intenzivnosti uveljavljanja po integriranem finančnem trgu. Splošni minimalni niz pooblastil, skupaj s primernimi viri, bi moral zagotavljati učinkovitost nadzora. |
| --- | --- |

(93)

Treba je povečati konvergenco pooblastil pristojnih organov, da bi utrli pot k enakomerni intenzivnosti uveljavljanja po integriranem finančnem trgu. Splošni minimalni niz pooblastil, skupaj s primernimi viri, bi moral zagotavljati učinkovitost nadzora.

| (94) | Zaradi pomembnega vpliva in tržnih deležev, ki so si jih pridobili različni MTF, je ustrezno zagotoviti, da se sklenejo ustrezni dogovori o sodelovanju med pristojnim organom za MTF in pristojnim organom v državi, v kateri MTF opravlja storitve. To ureditev bi bilo treba razširiti tudi na OTF zaradi morebitnega podobnega razvoja v prihodnosti. |
| --- | --- |

(94)

Zaradi pomembnega vpliva in tržnih deležev, ki so si jih pridobili različni MTF, je ustrezno zagotoviti, da se sklenejo ustrezni dogovori o sodelovanju med pristojnim organom za MTF in pristojnim organom v državi, v kateri MTF opravlja storitve. To ureditev bi bilo treba razširiti tudi na OTF zaradi morebitnega podobnega razvoja v prihodnosti.

| (95) | Za zagotovitev, da investicijska podjetja in organizirani trgi, organi, ki dejansko nadzorujejo njihovo poslovanje, ter člani uprav investicijskih podjetij in organiziranih trgov izpolnjujejo obveznosti iz te direktive in Uredbe (EU) št. .../...[MiFR] ter da se v
  Evropski uniji
  obravnavajo na podoben način, bi morale države članice določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne upravne sankcije in ukrepe. Zato morajo upravne sankcije in ukrepi, ki jih določijo države članice, izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi sankcije ali ukrepa, objavo, ključnimi pooblastili za sankcioniranje in višino upravnih denarnih kazni. |
| --- | --- |

(95)

Za zagotovitev, da investicijska podjetja in organizirani trgi, organi, ki dejansko nadzorujejo njihovo poslovanje, ter člani uprav investicijskih podjetij in organiziranih trgov izpolnjujejo obveznosti iz te direktive in Uredbe (EU) št. .../...[MiFR] ter da se v
  Evropski uniji
  obravnavajo na podoben način, bi morale države članice določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne upravne sankcije in ukrepe. Zato morajo upravne sankcije in ukrepi, ki jih določijo države članice, izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi sankcije ali ukrepa, objavo, ključnimi pooblastili za sankcioniranje in višino upravnih denarnih kazni.

| (96) | Pristojni organi bi morali biti zlasti pooblaščeni za nalaganje denarnih kazni, ki so dovolj visoke, da ustrezajo koristim, ki jih je mogoče pričakovati, in odvračilne tudi za večje institucije in njihovo vodstvo. |
| --- | --- |

(96)

Pristojni organi bi morali biti zlasti pooblaščeni za nalaganje denarnih kazni, ki so dovolj visoke, da ustrezajo koristim, ki jih je mogoče pričakovati, in odvračilne tudi za večje institucije in njihovo vodstvo.

| (97) | Za zagotovitev dosledne uporabe sankcij po državah članicah bi morale imeti države članice obveznost zagotavljanja, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni upoštevajo vse ustrezne okoliščine. |
| --- | --- |

(97)

Za zagotovitev dosledne uporabe sankcij po državah članicah bi morale imeti države članice obveznost zagotavljanja, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni upoštevajo vse ustrezne okoliščine.

| (98) | Za zagotovitev, da sankcije na splošno odvračilno vplivajo na javnost, jih je treba praviloma objaviti, razen v natančno opredeljenih okoliščinah. |
| --- | --- |

(98)

Za zagotovitev, da sankcije na splošno odvračilno vplivajo na javnost, jih je treba praviloma objaviti, razen v natančno opredeljenih okoliščinah.

| (99) | Za ugotavljanje morebitnih kršitev bi morali imeti pristojni organi potrebna preiskovalna pooblastila
  ter
  vzpostaviti učinkovite
  in zanesljive
  mehanizme za spodbujanje poročanja o potencialnih ali dejanskih kršitvah
  , vključno z zaščito zaposlenih, ki poročajo o kršitvah v svojih institucijah
  . Ti mehanizmi ne smejo posegati v ustrezno zaščito obtožencev. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne postopke za zagotovitev, da ima prijavljena oseba pravico do obrambe in pravico, da se izjavi, pred sprejetjem končne odločitve v zvezi z njo ter pravico do pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(99)

Za ugotavljanje morebitnih kršitev bi morali imeti pristojni organi potrebna preiskovalna pooblastila
  ter
  vzpostaviti učinkovite
  in zanesljive
  mehanizme za spodbujanje poročanja o potencialnih ali dejanskih kršitvah
  , vključno z zaščito zaposlenih, ki poročajo o kršitvah v svojih institucijah
  . Ti mehanizmi ne smejo posegati v ustrezno zaščito obtožencev. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne postopke za zagotovitev, da ima prijavljena oseba pravico do obrambe in pravico, da se izjavi, pred sprejetjem končne odločitve v zvezi z njo ter pravico do pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo.

| (100) | Da se zajamejo vsi ukrepi, ki se uporabijo po dejanski kršitvi in so namenjeni preprečevanju nadaljnjih kršitev, se mora ta direktiva nanašati na upravne sankcije in ukrepe, ne glede na to, ali je ukrep v skladu z nacionalno zakonodajo opredeljen kot sankcija ali ukrep. |
| --- | --- |

(100)

Da se zajamejo vsi ukrepi, ki se uporabijo po dejanski kršitvi in so namenjeni preprečevanju nadaljnjih kršitev, se mora ta direktiva nanašati na upravne sankcije in ukrepe, ne glede na to, ali je ukrep v skladu z nacionalno zakonodajo opredeljen kot sankcija ali ukrep.

| (101) | Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe iz zakonodaje držav članic v zvezi s kazenskimi sankcijami.
  Brez poseganja v pravne sisteme držav članic, bi morale te zagotoviti, da lahko zoper člana uprave investicijskega podjetja ali upravljavca trga osebno, v primerih ko naj bi kršil določbe ali storil kaznivo dejanje v zadevah, ki spadajo v področje uporabe te direktive ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], teče kazenski ali civilni postopek. |
| --- | --- |

(101)

Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe iz zakonodaje držav članic v zvezi s kazenskimi sankcijami.
  Brez poseganja v pravne sisteme držav članic, bi morale te zagotoviti, da lahko zoper člana uprave investicijskega podjetja ali upravljavca trga osebno, v primerih ko naj bi kršil določbe ali storil kaznivo dejanje v zadevah, ki spadajo v področje uporabe te direktive ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], teče kazenski ali civilni postopek.

| (102) | Z namenom zaščititi stranke in brez poseganja v pravico strank do sodnega varstva, je ustrezno, da države članice zagotovijo, da se ustanovijo javna ali zasebna telesa za zunajsodno poravnavanje sporov in sodelovanje pri reševanju čezmejnih sporov ob upoštevanju Priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za telesa, odgovorna za zunajsodno poravnavo potrošniških sporov (27) in Priporočila Komisije 2001/310/ES z dne 4. aprila 2001 o načelih za zunajsodne organe pri sporazumnem reševanju potrošniških sporov (28). Pri izvajanju določb glede pritožb in pravnega varstva pri zunajsodnih postopkih bi morali države članice spodbujati k uporabi obstoječih mehanizmov čezmejnega sodelovanja, zlasti Mreže za pritožbe v zvezi s finančnimi storitvami (FIN-Net). |
| --- | --- |

(102)

Z namenom zaščititi stranke in brez poseganja v pravico strank do sodnega varstva, je ustrezno, da države članice zagotovijo, da se ustanovijo javna ali zasebna telesa za zunajsodno poravnavanje sporov in sodelovanje pri reševanju čezmejnih sporov ob upoštevanju Priporočila Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za telesa, odgovorna za zunajsodno poravnavo potrošniških sporov (27) in Priporočila Komisije 2001/310/ES z dne 4. aprila 2001 o načelih za zunajsodne organe pri sporazumnem reševanju potrošniških sporov (28). Pri izvajanju določb glede pritožb in pravnega varstva pri zunajsodnih postopkih bi morali države članice spodbujati k uporabi obstoječih mehanizmov čezmejnega sodelovanja, zlasti Mreže za pritožbe v zvezi s finančnimi storitvami (FIN-Net).

| (103) | Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam, določenimi v Direktivi 95/46/ES. Kakršna koli izmenjava osebnih podatkov, ki jo izvede ESMA s tretjimi državami, bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(103)

Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov tretjim državam, določenimi v Direktivi 95/46/ES. Kakršna koli izmenjava osebnih podatkov, ki jo izvede ESMA s tretjimi državami, bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001.

| (104) | Treba je okrepiti določbe o izmenjavi informacij med nacionalnimi pristojnimi organi in okrepiti medsebojne dolžnosti pomoči in sodelovanja. Zaradi naraščajoče čezmejne dejavnosti bi si morali pristojni organi medsebojno zagotavljati ustrezne informacije za opravljanje svojih funkcij, da bi poskrbeli za učinkovito uveljavljanje te direktive, tudi v primerih, ko kršitve ali domnevne kršitve zadevajo organe v dveh ali več državah članicah. Pri izmenjavi informacij je potrebna stroga poklicna molčečnost za zagotovitev nemotenega posredovanja informacij in zaščite pravic posameznikov.
  ▐ |
| --- | --- |

(104)

Treba je okrepiti določbe o izmenjavi informacij med nacionalnimi pristojnimi organi in okrepiti medsebojne dolžnosti pomoči in sodelovanja. Zaradi naraščajoče čezmejne dejavnosti bi si morali pristojni organi medsebojno zagotavljati ustrezne informacije za opravljanje svojih funkcij, da bi poskrbeli za učinkovito uveljavljanje te direktive, tudi v primerih, ko kršitve ali domnevne kršitve zadevajo organe v dveh ali več državah članicah. Pri izmenjavi informacij je potrebna stroga poklicna molčečnost za zagotovitev nemotenega posredovanja informacij in zaščite pravic posameznikov.

▐

| (106) | Na
  Komisijo
  bi bilo treba prenesti
  pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s podrobnostmi glede izjem,
  določitve nekaterih
  opredelitev, meril za ocenjevanje predlaganih pridobitev investicijskih podjetij, organizacijskih zahtev za investicijska podjetja, upravljanja nasprotij interesov, obveznosti, ki izhajajo iz pravil o poslovanju pri opravljanju investicijskih storitev, izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, obravnavanja naročil strank, poslov s primernimi nasprotnimi strankami, zagonskih trgov MSP, pogojev za ocenjevanje začetnega kapitala podjetij iz tretjih držav, ukrepov glede odpornosti sistemov, sistemov prekinitve trgovanja in elektronskega trgovanja, uvrstitve finančnih instrumentov v trgovanje, začasne ustavitve trgovanja in umika finančnih instrumentov iz trgovanja, pragov za poročanje o pozicijah posameznih kategorij borznih trgovcev
  , pojasnil glede tega, kaj je razumna komercialna podlaga za sistem odobrenih objav, da informacije javno objavi, za ponudnike stalnih informacij, da zagotovijo dostop do toka podatkov, in za odobrene mehanizme poročanja (ARM), da o teh informacijah poročajo, glede pojasnil o podrobnih pravilih o obveznostih obveščanja za ponudnike stalnih informacij
  ter
  glede
  sodelovanja med pristojnimi organi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(106)

Na
  Komisijo
  bi bilo treba prenesti
  pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s podrobnostmi glede izjem,
  določitve nekaterih
  opredelitev, meril za ocenjevanje predlaganih pridobitev investicijskih podjetij, organizacijskih zahtev za investicijska podjetja, upravljanja nasprotij interesov, obveznosti, ki izhajajo iz pravil o poslovanju pri opravljanju investicijskih storitev, izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, obravnavanja naročil strank, poslov s primernimi nasprotnimi strankami, zagonskih trgov MSP, pogojev za ocenjevanje začetnega kapitala podjetij iz tretjih držav, ukrepov glede odpornosti sistemov, sistemov prekinitve trgovanja in elektronskega trgovanja, uvrstitve finančnih instrumentov v trgovanje, začasne ustavitve trgovanja in umika finančnih instrumentov iz trgovanja, pragov za poročanje o pozicijah posameznih kategorij borznih trgovcev
  , pojasnil glede tega, kaj je razumna komercialna podlaga za sistem odobrenih objav, da informacije javno objavi, za ponudnike stalnih informacij, da zagotovijo dostop do toka podatkov, in za odobrene mehanizme poročanja (ARM), da o teh informacijah poročajo, glede pojasnil o podrobnih pravilih o obveznostih obveščanja za ponudnike stalnih informacij
  ter
  glede
  sodelovanja med pristojnimi organi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (107) | Zaradi zagotavljanja enotnih pogojev za izvajanje te direktive bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila
  bi se morala nanašati na sprejetje učinkovitega
  sklepa o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev podjetij iz tretjih držav ter bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (29). |
| --- | --- |

(107)

Zaradi zagotavljanja enotnih pogojev za izvajanje te direktive bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila
  bi se morala nanašati na sprejetje učinkovitega
  sklepa o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev podjetij iz tretjih držav ter bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (29).

| (108) | S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti dosledno usklajenost in ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej
  Evropski uniji
  . Ker je ESMA strokovno visoko specializiran organ, bi bilo učinkovito in ustrezno, da se mu zaupa priprava osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev v zvezi s politiko, za predložitev Komisiji.
  Da bi zagotovili dosledno zaščito vlagateljev in potrošnikov v vseh sektorjih finančnih storitev, bi moral organ ESMA svoje naloge, kolikor je mogoče, opravljati v tesnem sodelovanju z ostalima evropskima nadzornima organoma v skupnem odboru evropskih nadzornih organov. |
| --- | --- |

(108)

S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti dosledno usklajenost in ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej
  Evropski uniji
  . Ker je ESMA strokovno visoko specializiran organ, bi bilo učinkovito in ustrezno, da se mu zaupa priprava osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev v zvezi s politiko, za predložitev Komisiji.
  Da bi zagotovili dosledno zaščito vlagateljev in potrošnikov v vseh sektorjih finančnih storitev, bi moral organ ESMA svoje naloge, kolikor je mogoče, opravljati v tesnem sodelovanju z ostalima evropskima nadzornima organoma v skupnem odboru evropskih nadzornih organov.

| (109) | Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA
  in ki določajo merila za ugotavljanje, ali je neka dejavnost pomožna h glavni poslovni dejavnosti
  , v zvezi s postopki za odobritev ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, zahtevami za upravo, pridobitvijo kvalificiranega deleža, obveznostjo izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, s sodelovanjem in izmenjavo informacij, svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, ustanavljanjem podružnice, opravljanjem storitev podjetij iz tretjih držav,
  omejitvami za deleže pri nekaterih izvedenih finančnih instrumentih na blago in nadaljnjo opredelitvijo pregledov pozicij, ki veljajo za druge izvedene finančne instrumente na blago,
  postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja izvajalcem storitev sporočanja podatkov, organizacijskimi zahtevami za sisteme odobrenih objav in ponudnike stalnih informacij ter sodelovanjem med pristojnimi organi. Komisija bi morala navedene regulativne tehnične standarde sprejeti v delegiranih aktih v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št.
  1095/2010
  . |
| --- | --- |

(109)

Komisija bi morala sprejeti osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA
  in ki določajo merila za ugotavljanje, ali je neka dejavnost pomožna h glavni poslovni dejavnosti
  , v zvezi s postopki za odobritev ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, zahtevami za upravo, pridobitvijo kvalificiranega deleža, obveznostjo izvrševanja naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši, s sodelovanjem in izmenjavo informacij, svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, ustanavljanjem podružnice, opravljanjem storitev podjetij iz tretjih držav,
  omejitvami za deleže pri nekaterih izvedenih finančnih instrumentih na blago in nadaljnjo opredelitvijo pregledov pozicij, ki veljajo za druge izvedene finančne instrumente na blago,
  postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja izvajalcem storitev sporočanja podatkov, organizacijskimi zahtevami za sisteme odobrenih objav in ponudnike stalnih informacij ter sodelovanjem med pristojnimi organi. Komisija bi morala navedene regulativne tehnične standarde sprejeti v delegiranih aktih v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št.
  1095/2010
  .

| (110) | Na Komisija bi bi bilo treba prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih pripravi organ ESMA, v zvezi s postopki za odobritev ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, pridobitvijo kvalificiranega deleža, postopki trgovanja in zaključku poslov v okviru MTF in OTF, začasno ustavitvijo trgovanja in umikom finančnih instrumentov iz trgovanja, svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, ustanavljanjem podružnic, opravljanjem storitev podjetij iz tretjih držav, poročanjem o pozicijah po kategorijah borznih trgovcev, predložitvijo informacij organu ESMA, obveznostjo sodelovanja, sodelovanjem med pristojnimi organi, izmenjavo informacij ter posvetovanjem pred izdajo dovoljenja.
  Komisija bi morala navedene izvedbene tehnične standarde sprejeti z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(110)

Na Komisija bi bi bilo treba prenesti tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih pripravi organ ESMA, v zvezi s postopki za odobritev ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem, pridobitvijo kvalificiranega deleža, postopki trgovanja in zaključku poslov v okviru MTF in OTF, začasno ustavitvijo trgovanja in umikom finančnih instrumentov iz trgovanja, svobodo opravljanja investicijskih storitev in poslov, ustanavljanjem podružnic, opravljanjem storitev podjetij iz tretjih držav, poročanjem o pozicijah po kategorijah borznih trgovcev, predložitvijo informacij organu ESMA, obveznostjo sodelovanja, sodelovanjem med pristojnimi organi, izmenjavo informacij ter posvetovanjem pred izdajo dovoljenja.
  Komisija bi morala navedene izvedbene tehnične standarde sprejeti z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

| (111) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o oceni delovanja sistemov organiziranega trgovanja, delovanja ureditve za zagonske trge MSP, učinka zahtev glede avtomatiziranega in visokofrekvenčnega trgovanja, izkušenj z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ter učinka ukrepov v zvezi s trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago. |
| --- | --- |

(111)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o oceni delovanja sistemov organiziranega trgovanja, delovanja ureditve za zagonske trge MSP, učinka zahtev glede avtomatiziranega in visokofrekvenčnega trgovanja, izkušenj z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ter učinka ukrepov v zvezi s trgi izvedenih finančnih instrumentov na blago.

| (112) | Ker je cilj te direktive, to je ustvariti integrirani finančni trg, na katerem bi bili vlagatelji učinkovito zaščiteni ter učinkovitost in celovitost celotnega trga zavarovani, zahteva uvedbo skupnih pravnih zahtev, ki se nanašajo na investicijska podjetja, ne glede na to, kje v
  Evropski uniji
  pridobijo dovoljenje, in urejajo delovanje urejenih trgov in drugih sistemov trgovanja za preprečitev, da bi nepreglednost ali motnje na enem trgu spodkopale učinkovito delovanje evropskega finančnega sistema kot celote, lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja – |
| --- | --- |

(112)

Ker je cilj te direktive, to je ustvariti integrirani finančni trg, na katerem bi bili vlagatelji učinkovito zaščiteni ter učinkovitost in celovitost celotnega trga zavarovani, zahteva uvedbo skupnih pravnih zahtev, ki se nanašajo na investicijska podjetja, ne glede na to, kje v
  Evropski uniji
  pridobijo dovoljenje, in urejajo delovanje urejenih trgov in drugih sistemov trgovanja za preprečitev, da bi nepreglednost ali motnje na enem trgu spodkopale učinkovito delovanje evropskega finančnega sistema kot celote, lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja –

| (113) | Vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške vrednostne papirje velja za težavnejšo kot za lastniške vrednostne papirje, zato bi morali imeti potencialni izvajalci možnost, da si pridobijo izkušnje s slednjimi, preden začnejo vzpostavljati sistem stalnih informacij za nelastniške vrednostne papirje. Da se omogoči pravilna vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške vrednostne papirje, je zato ustrezno zagotoviti daljše obdobje za prenos zadevne določbe v nacionalne ukrepe.
  Kljub temu bi bilo smiselno že zdaj predvideti, da se izoblikuje javnopravno rešitev, če komercialna rešitev ne bi privedla do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij. |
| --- | --- |

(113)

Vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške vrednostne papirje velja za težavnejšo kot za lastniške vrednostne papirje, zato bi morali imeti potencialni izvajalci možnost, da si pridobijo izkušnje s slednjimi, preden začnejo vzpostavljati sistem stalnih informacij za nelastniške vrednostne papirje. Da se omogoči pravilna vzpostavitev sistema stalnih informacij za nelastniške vrednostne papirje, je zato ustrezno zagotoviti daljše obdobje za prenos zadevne določbe v nacionalne ukrepe.
  Kljub temu bi bilo smiselno že zdaj predvideti, da se izoblikuje javnopravno rešitev, če komercialna rešitev ne bi privedla do pravočasne vzpostavitve učinkovitega in celovitega sistema stalnih informacij.

| (113a) | Za oblikovanje okvira za vrednostne papirje bi morala Komisija predlagati uredbo o pravu vrednostnih papirjev, v kateri bi natančneje določila opredelitev hrambe in upravljanja finančnih instrumentov, in bi morala tudi skupaj z organom ESMA, evropskim nadzornim organom (Evropskim bančnim organom) in Evropskim odborom za sistemska tveganja nadaljevati s standardizacijo identifikatorjev in posredovanja podatkov, da se omogoči analiza poslov v skoraj realnem času ter opredelitev struktur celovitih produktov, kot so tisti, ki vsebujejo izvedene finančne instrumente ali repo posle. |
| --- | --- |

(113a)

Za oblikovanje okvira za vrednostne papirje bi morala Komisija predlagati uredbo o pravu vrednostnih papirjev, v kateri bi natančneje določila opredelitev hrambe in upravljanja finančnih instrumentov, in bi morala tudi skupaj z organom ESMA, evropskim nadzornim organom (Evropskim bančnim organom) in Evropskim odborom za sistemska tveganja nadaljevati s standardizacijo identifikatorjev in posredovanja podatkov, da se omogoči analiza poslov v skoraj realnem času ter opredelitev struktur celovitih produktov, kot so tisti, ki vsebujejo izvedene finančne instrumente ali repo posle.

| (114) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, pravico do varstva potrošnikov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat, in jo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(114)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do varstva osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, pravico do varstva potrošnikov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat, in jo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (114a) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(114a)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

NASLOV I

OPREDELITVE IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za investicijska podjetja, organizirane trge, izvajalce storitev sporočanja podatkov in podjetja iz tretjih držav, ki opravljajo investicijske storitve ali posle v
  Evropski uniji
  .

2.   Ta direktiva določa zahteve v zvezi z:

| (a) | izdajanjem dovoljenj in pogoji poslovanja za investicijska podjetja; |
| --- | --- |

(a)

izdajanjem dovoljenj in pogoji poslovanja za investicijska podjetja;

| (b) | opravljanjem investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij iz tretjih držav z ustanovitvijo podružnice; |
| --- | --- |

(b)

opravljanjem investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij iz tretjih držav z ustanovitvijo podružnice;

| (c) | izdajanjem dovoljenj za organizirane trge in njihovim poslovanjem; |
| --- | --- |

(c)

izdajanjem dovoljenj za organizirane trge in njihovim poslovanjem;

| (d) | izdajanjem dovoljenj za izvajalce storitev sporočanja podatkov in njihovim poslovanjem ter |
| --- | --- |

(d)

izdajanjem dovoljenj za izvajalce storitev sporočanja podatkov in njihovim poslovanjem ter

| (e) | izvajanjem nadzora, sodelovanjem in izvrševanjem s strani pristojnih organov. |
| --- | --- |

(e)

izvajanjem nadzora, sodelovanjem in izvrševanjem s strani pristojnih organov.

3.   
  Ta direktiva
  se
  uporablja
  tudi za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2006/48/ES, če opravljajo eno ali več investicijskih storitev in/ali poslov ter
  za kreditne institucije in investicijska podjetja,
  kadar strankam prodajajo vloge, ki imajo drugačen donos kot vloge, katerih donos je določen na podlagi obrestne mere
  (strukturirane vloge)
  , ali jim svetujejo v zvezi s takimi vlogami.

▐

3a.
     
  Naslednje določbe se uporabljajo tudi za zavarovalnice in zavarovalne posrednike, vključno s povezanimi zavarovalnimi posredniki, ki imajo dovoljenje ali so registrirani v skladu z Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (30), Direktivo 2002/92/ES ali Direktivo 2009/138/ES, kadar strankam prodajajo na zavarovanju temelječe investicije ali jim o njih svetujejo:

| — | člen 16(3), |
| --- | --- |

—

člen 16(3),

| — | členi od 23 do 26 in |
| --- | --- |

—

členi od 23 do 26 in

| — | členi od 69 do 80 in od 83 do 91, kadar morajo pristojni organi uveljavljati člene iz prve in druge alinee za na zavarovanju temelječe investicije. |
| --- | --- |

—

členi od 69 do 80 in od 83 do 91, kadar morajo pristojni organi uveljavljati člene iz prve in druge alinee za na zavarovanju temelječe investicije.

Člen 2

Izjeme

1.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | zavarovalnice ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti pozavarovanja in retrocesije iz Direktive 2009/138/ES
  , brez poseganja v člen 1(3)
  ; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalnice ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti pozavarovanja in retrocesije iz Direktive 2009/138/ES
  , brez poseganja v člen 1(3)
  ;

| (b) | osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve izključno za svoja matična podjetja, za svoja hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja svojih matičnih podjetij; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki zagotavljajo investicijske storitve izključno za svoja matična podjetja, za svoja hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja svojih matičnih podjetij;

| (c) | osebe, ki zagotovijo investicijsko storitev, če je ta storitev zagotovljena priložnostno v okviru poklicne dejavnosti in je ta dejavnost urejena z zakonskimi ali podzakonskimi določbami ▐; |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki zagotovijo investicijsko storitev, če je ta storitev zagotovljena priložnostno v okviru poklicne dejavnosti in je ta dejavnost urejena z zakonskimi ali podzakonskimi določbami ▐;

| (d) | osebe, ki ne opravljajo drugih investicijskih storitev ali poslov kot poslovanja za svoj račun, razen če:






  (i) | so to vzdrževalci trga; |
| --- | --- | --- |

(d)

osebe, ki ne opravljajo drugih investicijskih storitev ali poslov kot poslovanja za svoj račun, razen če:

(i)

so to vzdrževalci trga;

| (ii) | so člani ali udeleženci organiziranega trga ali večstranskega sistema trgovanja (MTF)
  ali imajo neposreden tržni dostop do mesta poslovanja
  ; |
| --- | --- |

(ii)

so člani ali udeleženci organiziranega trga ali večstranskega sistema trgovanja (MTF)
  ali imajo neposreden tržni dostop do mesta poslovanja
  ;

| (iia) | se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem; |
| --- | --- |

(iia)

se ukvarjajo z algoritemskim trgovanjem;

| (iib) | pristojni organ sodijo, da je prisotnost trgovalnih dejavnosti zaradi njihovega obsega na trgu velika
  ;
  ali |
| --- | --- |

(iib)

pristojni organ sodijo, da je prisotnost trgovalnih dejavnosti zaradi njihovega obsega na trgu velika
  ;
  ali

| (iii) | če poslujejo za svoj račun
  pri izvrševanju
  naročil strank. |
| --- | --- |

(iii)

če poslujejo za svoj račun
  pri izvrševanju
  naročil strank.

Osebam, izvzetim
  na podlagi
  točke (i), ni treba hkrati izpolnjevati tudi pogojev, določenih v tej točki, da bi bile izvzete.

| (e) | osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih; |
| --- | --- |

(e)

osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih;

| (f) | osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih in zagotavljanje investicijskih storitev izključno za njihova matična podjetja, za svoja hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja svojih matičnih podjetij; |
| --- | --- |

(f)

osebe, ki opravljajo investicijske storitve, ki zajemajo samo upravljanje programov udeležbe zaposlenih in zagotavljanje investicijskih storitev izključno za njihova matična podjetja, za svoja hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja svojih matičnih podjetij;

| (g) | člane Evropskega sistema centralnih bank in druga nacionalna telesa, ki opravljajo podobne funkcije v
  Evropski uniji
  , druga javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga v
  Evropski uniji
  , ter mednarodne organe, katerih
  članice so tri
  ali več držav članic
  in ki so odgovorni za upravljanje z javnim dolgom oziroma vanj posegajo
  ; |
| --- | --- |

(g)

člane Evropskega sistema centralnih bank in druga nacionalna telesa, ki opravljajo podobne funkcije v
  Evropski uniji
  , druga javna telesa, ki so zadolžena za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga v
  Evropski uniji
  , ter mednarodne organe, katerih
  članice so tri
  ali več držav članic
  in ki so odgovorni za upravljanje z javnim dolgom oziroma vanj posegajo
  ;

| (h) | kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni
  Evropske unije
  ali ne, ter depozitarje in poslovodje takih podjemov; |
| --- | --- |

(h)

kolektivne naložbene podjeme in pokojninske sklade, usklajene na ravni
  Evropske unije
  ali ne, ter depozitarje in poslovodje takih podjemov;

| (i) | osebe, ki:








  (i) | s finančnimi instrumenti poslujejo za svoj račun, razen oseb, ki
  poslujejo
  za svoj račun
  , kadar izvršujejo
  naročila strank, ▐ |
| --- | --- | --- |

(i)

osebe, ki:

(i)

s finančnimi instrumenti poslujejo za svoj račun, razen oseb, ki
  poslujejo
  za svoj račun
  , kadar izvršujejo
  naročila strank, ▐

| (ii) | opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun izključno za svoja matična podjetja, za svoja hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja svojega matičnega podjetja, ali |
| --- | --- |

(ii)

opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun izključno za svoja matična podjetja, za svoja hčerinska podjetja ali za druga hčerinska podjetja svojega matičnega podjetja, ali

| (iii) | opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali pogodbami na izvedene instrumente iz točke (10) oddelka C Priloge I ali emisijskimi kuponi ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke svoje glavne dejavnosti, |
| --- | --- |

(iii)

opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali pogodbami na izvedene instrumente iz točke (10) oddelka C Priloge I ali emisijskimi kuponi ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke svoje glavne dejavnosti,

če v vseh primerih velja, da:

| — | na ravni konsolidirane ali nekonsolidirane skupine ali v vlogi vzdrževalca trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago
  opravljajo pomožno dejavnost k svoj glavni dejavnosti in ta glavna dejavnost ni opravljanje investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih storitev v skladu z Direktivo 2006/48/ES; |
| --- | --- |

—

na ravni konsolidirane ali nekonsolidirane skupine ali v vlogi vzdrževalca trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago
  opravljajo pomožno dejavnost k svoj glavni dejavnosti in ta glavna dejavnost ni opravljanje investicijskih storitev v smislu te direktive ali bančnih storitev v skladu z Direktivo 2006/48/ES;

| — | ustreznim pristojnim organom letno poročajo, na podlagi česa menijo, da je njihova dejavnost, ki sodi pod točke (i), (ii) in (iii), pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti; |
| --- | --- |

—

ustreznim pristojnim organom letno poročajo, na podlagi česa menijo, da je njihova dejavnost, ki sodi pod točke (i), (ii) in (iii), pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti;

| (j) | osebe, ki izvajajo investicijsko svetovanje v okviru opravljanja druge poklicne dejavnosti, za katero ta direktiva ne velja, pod pogojem, da izvajanje takega svetovanja ni posebej nagrajeno;
  ▐ |
| --- | --- |

(j)

osebe, ki izvajajo investicijsko svetovanje v okviru opravljanja druge poklicne dejavnosti, za katero ta direktiva ne velja, pod pogojem, da izvajanje takega svetovanja ni posebej nagrajeno;

▐

| (l) | združenja, ki jih ustanovijo danski in finski pokojninski skladi z edinim namenom upravljati premoženje pokojninskih skladov članov teh združenj; |
| --- | --- |

(l)

združenja, ki jih ustanovijo danski in finski pokojninski skladi z edinim namenom upravljati premoženje pokojninskih skladov članov teh združenj;

| (m) | „agenti di cambio“, za dejavnost in funkcije katerih velja člen 201 italijanske zakonodajne odredbe št. 58 z dne 24. februarja 1998; |
| --- | --- |

(m)

„agenti di cambio“, za dejavnost in funkcije katerih velja člen 201 italijanske zakonodajne odredbe št. 58 z dne 24. februarja 1998;

| (n) | operaterje prenosnega sistema, kakor so opredeljeni v členu 2(4) Direktive 2009/72/ES ali členu 2(4) Direktive 2009/73/ES, kadar opravljajo svoje naloge v skladu s tema direktivama ali Uredbo (ES) št. 714/2009 ali Uredbo (ES) 715/2009 ali kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama. |
| --- | --- |

(n)

operaterje prenosnega sistema, kakor so opredeljeni v členu 2(4) Direktive 2009/72/ES ali členu 2(4) Direktive 2009/73/ES, kadar opravljajo svoje naloge v skladu s tema direktivama ali Uredbo (ES) št. 714/2009 ali Uredbo (ES) 715/2009 ali kodeksi omrežij ali smernicami, sprejetimi v skladu z navedenima uredbama.

2.   Pravice iz te direktive se ne razširijo na zagotavljanje storitev kot pogodbena stranka v poslih, ki jih izvajajo javna telesa v zvezi z upravljanjem javnega dolga ali člani Evropskega sistema centralnih bank, ki opravljajo svoje naloge, kakor predvidevata PDEU in Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ali ki opravljajo enakovredne funkcije v skladu z nacionalnimi predpisi.

3.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi glede izjem
  iz odstavka 1(c)
  za pojasnitev, kdaj se dejavnost opravlja priložnostno.

▐

3a.
     
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi opredeli merila, ki določajo, ali je dejavnost pomožna dejavnost h glavni dejavnosti, pri čemer se upošteva vsaj:

| (a) | obseg, v katerem je mogoče objektivno izmeriti, da dejavnost zmanjšuje tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice; |
| --- | --- |

(a)

obseg, v katerem je mogoče objektivno izmeriti, da dejavnost zmanjšuje tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice;

| (b) | potrebo po tem, da pomožne dejavnosti predstavljajo manjšinski delež dejavnosti na ravni skupine in na ravni posameznega subjekta, razen če se storitve nudijo zgolj ostalim članom iste skupine; |
| --- | --- |

(b)

potrebo po tem, da pomožne dejavnosti predstavljajo manjšinski delež dejavnosti na ravni skupine in na ravni posameznega subjekta, razen če se storitve nudijo zgolj ostalim članom iste skupine;

| (c) | obseg dejavnosti glede na glavne dejavnosti ter njen pomen na ustreznih trgih; |
| --- | --- |

(c)

obseg dejavnosti glede na glavne dejavnosti ter njen pomen na ustreznih trgih;

| (d) | zaželenost omejevanja neto izpostavljenosti kreditnemu tveganju na ravneh, ki niso sistemsko pomembne; |
| --- | --- |

(d)

zaželenost omejevanja neto izpostavljenosti kreditnemu tveganju na ravneh, ki niso sistemsko pomembne;

| (e) | obseg tržnega tveganja, povezanega z dejavnostjo glede na tržno tveganje, ki izhaja iz glavne dejavnosti; |
| --- | --- |

(e)

obseg tržnega tveganja, povezanega z dejavnostjo glede na tržno tveganje, ki izhaja iz glavne dejavnosti;

| (f) | sistemski pomen seštevka neto pozicij in izpostavljenosti nefinančne nasprotne strani v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (31). |
| --- | --- |

(f)

sistemski pomen seštevka neto pozicij in izpostavljenosti nefinančne nasprotne strani v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (31).

ESMA predloži Komisiji te osnutke regulativnih tehničnih standardov do [...] (32).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 3

Izbirne izjeme

1.   Države članice se lahko odločijo, da te direktive ne uporabljajo za osebe, za katere so matična država članica, če imajo te osebe dovoljenje za opravljanje dejavnosti in so njihove dejavnosti zakonsko urejene na nacionalni ravni in če:

| (a) | jim ni dovoljeno imeti sredstev ali vrednostnih papirjev strank in jim zato ni dovoljeno, da bi se kadar koli zadolžile pri svojih strankah; |
| --- | --- |

(a)

jim ni dovoljeno imeti sredstev ali vrednostnih papirjev strank in jim zato ni dovoljeno, da bi se kadar koli zadolžile pri svojih strankah;

| (b) | jim ni dovoljeno zagotavljati kakršnih koli investicijskih storitev, razen investicijskega svetovanja z ali brez sprejemanja in posredovanja naročil za prenosljive vrednostne papirje in enote v kolektivnih naložbenih podjemih, in
  z ali brez sprejemanja in posredovanja naročil za prenosljive vrednostne papirje in enote v kolektivnih naložbenih podjemih na pobudo stranke; ter |
| --- | --- |

(b)

jim ni dovoljeno zagotavljati kakršnih koli investicijskih storitev, razen investicijskega svetovanja z ali brez sprejemanja in posredovanja naročil za prenosljive vrednostne papirje in enote v kolektivnih naložbenih podjemih, in
  z ali brez sprejemanja in posredovanja naročil za prenosljive vrednostne papirje in enote v kolektivnih naložbenih podjemih na pobudo stranke; ter

| (c) | ki jim je v okviru zagotavljanja te storitve dovoljeno posredovati naročila samo:






  (i) | investicijskim podjetjem s pridobljenim dovoljenjem v skladu s to direktivo; |
| --- | --- | --- |

(c)

ki jim je v okviru zagotavljanja te storitve dovoljeno posredovati naročila samo:

(i)

investicijskim podjetjem s pridobljenim dovoljenjem v skladu s to direktivo;

| (ii) | kreditnim institucijam s pridobljenim dovoljenjem v skladu z Direktivo 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(ii)

kreditnim institucijam s pridobljenim dovoljenjem v skladu z Direktivo 2006/48/ES;

| (iii) | podružnicam investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki so dovoljenje pridobile v tretji državi ter za katere veljajo pravila v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja in ki ta pravila spoštujejo, če pristojni organi menijo, da so ta pravila vsaj tako stroga, kot tista iz te direktive, Direktive 2006/48/ES ali Direktive 2006/49/ES; |
| --- | --- |

(iii)

podružnicam investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki so dovoljenje pridobile v tretji državi ter za katere veljajo pravila v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja in ki ta pravila spoštujejo, če pristojni organi menijo, da so ta pravila vsaj tako stroga, kot tista iz te direktive, Direktive 2006/48/ES ali Direktive 2006/49/ES;

| (iv) | kolektivnim naložbenim podjemom, ki so pridobili dovoljenje v skladu z zakonodajo države članice, da prodajajo enote javnosti in poslovodjem drugih takih podjemov; |
| --- | --- |

(iv)

kolektivnim naložbenim podjemom, ki so pridobili dovoljenje v skladu z zakonodajo države članice, da prodajajo enote javnosti in poslovodjem drugih takih podjemov;

| (v) | investicijskim podjetjem s trajnimi sredstvi, kakor so opredeljena v členu 15(4) Druge direktive Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (33), vrednostni papirji katerih so uvrščeni na organiziran trg v državi članici ali se z njimi na takem trgu trguje; |
| --- | --- |

(v)

investicijskim podjetjem s trajnimi sredstvi, kakor so opredeljena v členu 15(4) Druge direktive Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (33), vrednostni papirji katerih so uvrščeni na organiziran trg v državi članici ali se z njimi na takem trgu trguje;

1a.
     V ureditvah
  držav članic se za
  osebe
  iz odstavka 1 uporabljajo
  zahteve, ki so vsaj enakovredne naslednjim zahtevam iz te direktive
  , pri čemer se upošteva njihova velikost, profil tveganja in pravna narava
  :

| (a) | pogoji in postopki za izdajo dovoljenj in stalen nadzor iz člena 5(1) in (3) ter členov 7, 8, 9, 10, 21
  ,
  22
  in 23 ter ustrezni izvedbeni ukrepi, ki jih je sprejela Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 94
  ; |
| --- | --- |

(a)

pogoji in postopki za izdajo dovoljenj in stalen nadzor iz člena 5(1) in (3) ter členov 7, 8, 9, 10, 21
  ,
  22
  in 23 ter ustrezni izvedbeni ukrepi, ki jih je sprejela Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 94
  ;

| (b) | obveznosti v zvezi s poslovanjem iz člena 24(1), (2), (3), (5) ter člena 25(1), (4) in (5) ter ustreznim izvedbenim ukrepom v Direktivi 2006/73/ES. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti v zvezi s poslovanjem iz člena 24(1), (2), (3), (5) ter člena 25(1), (4) in (5) ter ustreznim izvedbenim ukrepom v Direktivi 2006/73/ES.

| (c) | organizacijske zahteve, določene v členu 16(3), ter delegirani akti, ki jih je Komisija sprejela v skladu s členom 94. |
| --- | --- |

(c)

organizacijske zahteve, določene v členu 16(3), ter delegirani akti, ki jih je Komisija sprejela v skladu s členom 94.

1b.
     Države članice zahtevajo, da morajo biti osebe, ki so v skladu z odstavkom 1 izključene iz področja uporabe te direktive, zajete v okviru odškodninske sheme za vlagatelje, priznane v skladu z Direktivo 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (34), ali v okviru drugega sistema, ki njihovim strankam zagotavlja enakovredno zaščito.
  Države članice lahko dovolijo zavarovanje poklicne odgovornosti kot nadomestno kritje, kadar je to primerno in sorazmerno glede na velikost, profil tveganja in pravno naravo oseb, izključenih iz področja uporabe te direktive na podlagi odstavka 1. Države članice zagotovijo, da osebe, ki so v skladu z odstavkom 1 izključene iz področja uporabe te direktive in ki prodajajo finančne instrumente neprofesionalnim strankam ali tem strankam nudijo investicijsko svetovanje ali storitve upravljanja portfeljev, spoštujejo pravila o zaščiti vlagateljev, ki so enakovredna določbam iz člena 16(6) in (7) ter členov 24 in 25.

2.   Osebe, ki so v skladu z odstavkom 1 izključene iz področja uporabe te direktive, ne morejo svobodno opravljati storitev ali poslov ali ustanavljati podružnic, kakor je določeno v členih 36 oz. 37.

3.   Države članice Komisiji in organu ESMA sporočijo, ali izvajajo možnost na podlagi tega člena, ter zagotovijo, da je v vsakem dovoljenju, izdanem v skladu z odstavkom 1, navedeno, da je dovoljenje izdano v skladu s tem členom.

4.   Države članice organu ESMA sporočijo, katere določbe nacionalne zakonodaje ustrezajo zahtevam te direktive iz odstavka 1.

Člen 4

Opredelitve

1.   V tej direktivi se uporabljajo opredelitve iz člena 2 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR].

2.   Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „investicijske storitve in posli“ so kateri koli od storitev in poslov s seznama iz oddelka A Priloge I v zvezi s katerim koli od instrumentov s seznama iz oddelka C Priloge I;
  Komisija sprejme z delegiranimi akti v skladu s členom 94 ukrepe, v katerih določi:






  — | pogodbe na izvedene finančne instrumente iz točke 7 oddelka C Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, med drugim, ali se obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu, |
| --- | --- | --- |

(1)

„investicijske storitve in posli“ so kateri koli od storitev in poslov s seznama iz oddelka A Priloge I v zvezi s katerim koli od instrumentov s seznama iz oddelka C Priloge I;

Komisija sprejme z delegiranimi akti v skladu s členom 94 ukrepe, v katerih določi:

—

pogodbe na izvedene finančne instrumente iz točke 7 oddelka C Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, med drugim, ali se obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu,

| — | pogodbe na izvedene finančne instrumente iz točke 10 oddelka C Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, med drugim, ali se z njimi trguje na organiziranem trgu ali MTF, se obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu; |
| --- | --- |

—

pogodbe na izvedene finančne instrumente iz točke 10 oddelka C Priloge I, ki imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, med drugim, ali se z njimi trguje na organiziranem trgu ali MTF, se obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu;

| (2) | „pomožne storitve“ so katere koli od storitev s seznama iz oddelka B Priloge I; |
| --- | --- |

(2)

„pomožne storitve“ so katere koli od storitev s seznama iz oddelka B Priloge I;

| (3) | „investicijsko svetovanje“ je dajanje osebnih priporočil stranki na njeno zahtevo ali na pobudo investicijskega podjetja glede enega ali več poslov v zvezi s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(3)

„investicijsko svetovanje“ je dajanje osebnih priporočil stranki na njeno zahtevo ali na pobudo investicijskega podjetja glede enega ali več poslov v zvezi s finančnimi instrumenti;

| (4) | „izvrševanje naročil v imenu strank“ je delovanje s ciljem sklepanja sporazumov o nakupu ali prodaji enega ali več finančnih instrumentov za račun stranke. Izvrševanje naročil vključuje sklepanje sporazumov o prodaji finančnih instrumentov, ki jih izda kreditna institucija ali investicijsko podjetje, v času njihove izdaje; |
| --- | --- |

(4)

„izvrševanje naročil v imenu strank“ je delovanje s ciljem sklepanja sporazumov o nakupu ali prodaji enega ali več finančnih instrumentov za račun stranke. Izvrševanje naročil vključuje sklepanje sporazumov o prodaji finančnih instrumentov, ki jih izda kreditna institucija ali investicijsko podjetje, v času njihove izdaje;

| (5) | „poslovanje za svoj račun“ je trgovanje v breme lastnega kapitala, katerega rezultat je sklenitev poslov z enim ali več finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(5)

„poslovanje za svoj račun“ je trgovanje v breme lastnega kapitala, katerega rezultat je sklenitev poslov z enim ali več finančnimi instrumenti;

| (6) | „vzdrževalec trga“ je oseba, ki kaže stalno pripravljenost poslovati na finančnih trgih za svoj račun s kupovanjem in prodajanjem finančnih instrumentov v breme svojega lastnega kapitala ▐; |
| --- | --- |

(6)

„vzdrževalec trga“ je oseba, ki kaže stalno pripravljenost poslovati na finančnih trgih za svoj račun s kupovanjem in prodajanjem finančnih instrumentov v breme svojega lastnega kapitala ▐;

| (7) | „upravljanje portfeljev“ je upravljanje portfeljev v skladu s pooblastili strank po lastni presoji za vsako stranko posebej, pri čemer taki portfelji zajemajo enega ali več finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(7)

„upravljanje portfeljev“ je upravljanje portfeljev v skladu s pooblastili strank po lastni presoji za vsako stranko posebej, pri čemer taki portfelji zajemajo enega ali več finančnih instrumentov;

| (8) | „stranka“ je katera koli fizična ali pravna oseba, za katero investicijsko podjetje opravlja investicijske ali pomožne storitve; |
| --- | --- |

(8)

„stranka“ je katera koli fizična ali pravna oseba, za katero investicijsko podjetje opravlja investicijske ali pomožne storitve;

| (9) | „profesionalna stranka“ je stranka, ki izpolnjuje merila iz Priloge II; |
| --- | --- |

(9)

„profesionalna stranka“ je stranka, ki izpolnjuje merila iz Priloge II;

| (10) | „neprofesionalna stranka“ je stranka, ki ni profesionalna stranka; |
| --- | --- |

(10)

„neprofesionalna stranka“ je stranka, ki ni profesionalna stranka;

| (11) | „zagonski trg MSP“ je MTF, ki je registriran kot zagonski trg MSP v skladu s členom 35; |
| --- | --- |

(11)

„zagonski trg MSP“ je MTF, ki je registriran kot zagonski trg MSP v skladu s členom 35;

| (12) | „mala in srednja podjetja“ so v tej direktivi podjetja, katerih povprečna tržna kapitalizacija
  znaša
  manj kot
  200 000 000 EUR
  ; |
| --- | --- |

(12)

„mala in srednja podjetja“ so v tej direktivi podjetja, katerih povprečna tržna kapitalizacija
  znaša
  manj kot
  200 000 000 EUR
  ;

| (13) | „naročilo z omejitvijo“ je naročilo nakupa ali prodaje finančnega instrumenta po navedeni mejni ceni ali bolje in v navedenem obsegu; |
| --- | --- |

(13)

„naročilo z omejitvijo“ je naročilo nakupa ali prodaje finančnega instrumenta po navedeni mejni ceni ali bolje in v navedenem obsegu;

| (14) | „finančni instrument“ je kateri koli od instrumentov iz oddelka C Priloge I; |
| --- | --- |

(14)

„finančni instrument“ je kateri koli od instrumentov iz oddelka C Priloge I;

| (15) | „instrumenti denarnega trga“ so tisti razred instrumentov, s katerimi se navadno posluje na denarnem trgu, kot so blagajniški zapisi, potrdila o vlogah in trgovski dokumenti, razen plačilnih instrumentov; |
| --- | --- |

(15)

„instrumenti denarnega trga“ so tisti razred instrumentov, s katerimi se navadno posluje na denarnem trgu, kot so blagajniški zapisi, potrdila o vlogah in trgovski dokumenti, razen plačilnih instrumentov;

| (16) | „matična država članica“ je:






  (a) | v primeru investicijskih podjetij:






  (i) | če je investicijsko podjetje fizična oseba, država članica, v kateri se nahaja njena glavna pisarna; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

„matična država članica“ je:

(a)

v primeru investicijskih podjetij:

(i)

če je investicijsko podjetje fizična oseba, država članica, v kateri se nahaja njena glavna pisarna;

| (ii) | če je investicijsko podjetje pravna oseba, država članica, v kateri se nahaja registrirani sedež; |
| --- | --- |

(ii)

če je investicijsko podjetje pravna oseba, država članica, v kateri se nahaja registrirani sedež;

| (iii) | če investicijsko podjetje v skladu z nacionalno zakonodajo nima registriranega sedeža, država članica, v kateri se nahaja njena glavna uprava; |
| --- | --- |

(iii)

če investicijsko podjetje v skladu z nacionalno zakonodajo nima registriranega sedeža, država članica, v kateri se nahaja njena glavna uprava;

| (b) | v primeru organiziranega trga država članica, v kateri je registriran organizirani trg, ali, če v skladu z zakonodajo te države članice nima registriranega sedeža, država članica, v kateri se nahaja glavna uprava organiziranega trga; |
| --- | --- |

(b)

v primeru organiziranega trga država članica, v kateri je registriran organizirani trg, ali, če v skladu z zakonodajo te države članice nima registriranega sedeža, država članica, v kateri se nahaja glavna uprava organiziranega trga;

| (17) | „država članica gostiteljica“ je država članica, ki ni matična država članica in v kateri ima investicijsko podjetje podružnico ali opravlja storitve in/ali posle, ali država članica, v kateri organizirani trg zagotavlja ustrezno ureditev, s čimer oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem v tej državi članici omogoča dostop do trgovanja v svojem sistemu; |
| --- | --- |

(17)

„država članica gostiteljica“ je država članica, ki ni matična država članica in v kateri ima investicijsko podjetje podružnico ali opravlja storitve in/ali posle, ali država članica, v kateri organizirani trg zagotavlja ustrezno ureditev, s čimer oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem v tej državi članici omogoča dostop do trgovanja v svojem sistemu;

| (18) | „pristojni organ“ je organ, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s
  členom 69
  , razen če je v tej direktivi določeno drugače; |
| --- | --- |

(18)

„pristojni organ“ je organ, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s
  členom 69
  , razen če je v tej direktivi določeno drugače;

| (19) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljeno v Direktivi 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(19)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljeno v Direktivi 2006/48/ES;

| (20) | „družba za upravljanje KNPVP“ je družba za upravljanje, kakor je opredeljena v Direktivi 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (35); |
| --- | --- |

(20)

„družba za upravljanje KNPVP“ je družba za upravljanje, kakor je opredeljena v Direktivi 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (35);

| (21) | „vezani zastopnik“ je fizična ali pravna oseba, ki z neomejeno in brezpogojno odgovornostjo samo enega investicijskega podjetja, v imenu katerega deluje, spodbuja investicijske in/ali pomožne storitve pri strankah ali potencialnih strankah, sprejema in posreduje navodila ali naročila strank v zvezi z investicijskimi storitvami ali finančnimi instrumenti, plasira finančne instrumente ali svetuje strankam ali potencialnim strankam glede teh finančnih instrumentov ali storitev; |
| --- | --- |

(21)

„vezani zastopnik“ je fizična ali pravna oseba, ki z neomejeno in brezpogojno odgovornostjo samo enega investicijskega podjetja, v imenu katerega deluje, spodbuja investicijske in/ali pomožne storitve pri strankah ali potencialnih strankah, sprejema in posreduje navodila ali naročila strank v zvezi z investicijskimi storitvami ali finančnimi instrumenti, plasira finančne instrumente ali svetuje strankam ali potencialnim strankam glede teh finančnih instrumentov ali storitev;

| (22) | „podružnica“ je poslovna enota, ki ni glavna uprava in ki je del investicijskega podjetja, ki nima statusa pravne osebe, ki opravlja investicijske storitve in/ali posle in ki lahko opravlja tudi pomožne storitve, za katere je dovoljenje pridobilo investicijsko podjetje; vse poslovne enote, ki jih v isti državi članici ustanovi investicijsko podjetje s sedežem v drugi državi članici, se štejejo za eno samo podružnico; |
| --- | --- |

(22)

„podružnica“ je poslovna enota, ki ni glavna uprava in ki je del investicijskega podjetja, ki nima statusa pravne osebe, ki opravlja investicijske storitve in/ali posle in ki lahko opravlja tudi pomožne storitve, za katere je dovoljenje pridobilo investicijsko podjetje; vse poslovne enote, ki jih v isti državi članici ustanovi investicijsko podjetje s sedežem v drugi državi članici, se štejejo za eno samo podružnico;

| (23) | „kvalificirani delež“ pomeni neposredni ali posredni delež v investicijskem podjetju, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (36), ob upoštevanju pogojev o združevanju teh pravic, določenih v členu 12(4) in (5) omenjene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje investicijskega podjetja, v katerem je ta delež; |
| --- | --- |

(23)

„kvalificirani delež“ pomeni neposredni ali posredni delež v investicijskem podjetju, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (36), ob upoštevanju pogojev o združevanju teh pravic, določenih v členu 12(4) in (5) omenjene direktive, ali ki omogoča pomembno vplivanje na upravljanje investicijskega podjetja, v katerem je ta delež;

| (24) | „matično podjetje“ je nadrejeno podjetje, kakor je opredeljeno v členih 1 in 2 Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (37); |
| --- | --- |

(24)

„matično podjetje“ je nadrejeno podjetje, kakor je opredeljeno v členih 1 in 2 Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (37);

| (25) | "hčerinsko podjetje" je podrejeno podjetje, kakor je opredeljeno v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, vključno s katerim koli hčerinskim podjetjem hčerinskega podjetja vrhovnega matičnega podjetja; |
| --- | --- |

(25)

"hčerinsko podjetje" je podrejeno podjetje, kakor je opredeljeno v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS, vključno s katerim koli hčerinskim podjetjem hčerinskega podjetja vrhovnega matičnega podjetja;

| (26) | „tesne povezave“ pomenijo položaj, v katerem sta dve ali je več fizičnih ali pravnih oseb povezanih prek:






  (a) | „udeležbe“, kar pomeni lastništvo – neposredno ali z obvladovanjem – 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v družbi; |
| --- | --- | --- |

(26)

„tesne povezave“ pomenijo položaj, v katerem sta dve ali je več fizičnih ali pravnih oseb povezanih prek:

(a)

„udeležbe“, kar pomeni lastništvo – neposredno ali z obvladovanjem – 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala v družbi;

| (b) | „obvladovanja“, kar pomeni odnos med matičnim podjetjem in hčerinskim podjetjem v vseh primerih iz člena 1(1) in (2) Direktive 83/349/EGS ali podoben odnos med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem, pri čemer se tudi morebitno hčerinsko podjetje hčerinskega podjetja šteje za hčerinsko podjetje matičnega podjetja, ki je na čelu teh podjetij; |
| --- | --- |

(b)

„obvladovanja“, kar pomeni odnos med matičnim podjetjem in hčerinskim podjetjem v vseh primerih iz člena 1(1) in (2) Direktive 83/349/EGS ali podoben odnos med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem, pri čemer se tudi morebitno hčerinsko podjetje hčerinskega podjetja šteje za hčerinsko podjetje matičnega podjetja, ki je na čelu teh podjetij;

| (c) | položaja, v katerem so fizične ali pravne osebe stalno povezane z eno in isto osebo prek odnosa obvladovanja. |
| --- | --- |

(c)

položaja, v katerem so fizične ali pravne osebe stalno povezane z eno in isto osebo prek odnosa obvladovanja.

| (27) | „uprava“ je vodstveni organ podjetja
  ali ponudnika podatkovnih storitev
  , ki opravlja nadzorne in upravne funkcije, ima najvišja pooblastila za odločanje ter je pristojna za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev podjetja
  ali ponudnika podatkovnih storitev
  . Uprava vključuje osebe, ki dejansko vodijo posle podjetja; |
| --- | --- |

(27)

„uprava“ je vodstveni organ podjetja
  ali ponudnika podatkovnih storitev
  , ki opravlja nadzorne in upravne funkcije, ima najvišja pooblastila za odločanje ter je pristojna za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev podjetja
  ali ponudnika podatkovnih storitev
  . Uprava vključuje osebe, ki dejansko vodijo posle podjetja;

| (28) | „uprava v svoji nadzorni funkciji“ pomeni upravo, ki deluje v svoji funkciji nadzorovanja in spremljanja sprejemanja odločitev na ravni upravljanja; |
| --- | --- |

(28)

„uprava v svoji nadzorni funkciji“ pomeni upravo, ki deluje v svoji funkciji nadzorovanja in spremljanja sprejemanja odločitev na ravni upravljanja;

| (29) | „višje vodstvo“ so posamezniki, ki v podjetju opravljajo izvršno funkcijo ter so pristojni in odgovorni za vsakodnevno vodenje podjetja, vključno z izvajanjem politike v zvezi s prodajo storitev in produktov strankam s strani podjetja in njegovih zaposlenih; |
| --- | --- |

(29)

„višje vodstvo“ so posamezniki, ki v podjetju opravljajo izvršno funkcijo ter so pristojni in odgovorni za vsakodnevno vodenje podjetja, vključno z izvajanjem politike v zvezi s prodajo storitev in produktov strankam s strani podjetja in njegovih zaposlenih;

| (30) | „algoritemsko trgovanje“ je trgovanje s finančnimi instrumenti, pri katerem računalniški algoritem samodejno določa posamezne parametre naročil, npr. ali naj se naročilo začne izvrševati, čas izvršitve naročila, ceno ali količino naročila ali kako upravljati naročilo po prejemu, z ali brez človeškega posredovanja. Ta opredelitev ne vključuje nobenega sistema, ki se uporablja samo za usmerjanje naročil na eno ali več mest trgovanja
  ,
  za potrjevanje naročil
  , za izvrševanje naročil strank ali za izpolnjevanje kakršnih koli pravnih obveznosti z določanjem parametra naročila ali za obdelavo izvršenih poslov
  ; |
| --- | --- |

(30)

„algoritemsko trgovanje“ je trgovanje s finančnimi instrumenti, pri katerem računalniški algoritem samodejno določa posamezne parametre naročil, npr. ali naj se naročilo začne izvrševati, čas izvršitve naročila, ceno ali količino naročila ali kako upravljati naročilo po prejemu, z ali brez človeškega posredovanja. Ta opredelitev ne vključuje nobenega sistema, ki se uporablja samo za usmerjanje naročil na eno ali več mest trgovanja
  ,
  za potrjevanje naročil
  , za izvrševanje naročil strank ali za izpolnjevanje kakršnih koli pravnih obveznosti z določanjem parametra naročila ali za obdelavo izvršenih poslov
  ;

| (30a) | „visokofrekvenčno trgovanje“ je algoritemsko trgovanje s finančnimi instrumenti pri hitrostih, kjer fizični zamik mehanizma za posredovanje, preklic ali spremembo naročil postane odločilni dejavnik v času, ki je potreben za posredovanje navodila mestu trgovanja ali za izvršitev posla; |
| --- | --- |

(30a)

„visokofrekvenčno trgovanje“ je algoritemsko trgovanje s finančnimi instrumenti pri hitrostih, kjer fizični zamik mehanizma za posredovanje, preklic ali spremembo naročil postane odločilni dejavnik v času, ki je potreben za posredovanje navodila mestu trgovanja ali za izvršitev posla;

| (30b) | „strategija visokofrekvenčnega trgovanja“ je strategija trgovanja za poslovanje s finančnimi instrumenti za svoj račun, ki vključuje visokofrekvenčno trgovanje in ima najmanj dve izmed naslednjih značilnosti:










  (i) | uporablja mehanizme kolokacije, neposredni dostop do trga ali gostovanje v bližini; |
| --- | --- | --- |

(30b)

„strategija visokofrekvenčnega trgovanja“ je strategija trgovanja za poslovanje s finančnimi instrumenti za svoj račun, ki vključuje visokofrekvenčno trgovanje in ima najmanj dve izmed naslednjih značilnosti:

(i)

uporablja mehanizme kolokacije, neposredni dostop do trga ali gostovanje v bližini;

| (ii) | nanaša se na dnevni promet portfelja v višini najmanj 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

nanaša se na dnevni promet portfelja v višini najmanj 50 %;

| (iii) | delež preklicanih naročil (vključno z delnimi preklici) presega 20 %; |
| --- | --- |

(iii)

delež preklicanih naročil (vključno z delnimi preklici) presega 20 %;

| (iv) | večina vzpostavljenih pozicij je odpravljena istega dne; |
| --- | --- |

(iv)

večina vzpostavljenih pozicij je odpravljena istega dne;

| (v) | več kot 50 % naročil ali poslov nastane na mestih trgovanja, ki nudijo popuste ali rabate za naročila, ki zagotavljajo likvidnost in so upravičena do takih rabatov; |
| --- | --- |

(v)

več kot 50 % naročil ali poslov nastane na mestih trgovanja, ki nudijo popuste ali rabate za naročila, ki zagotavljajo likvidnost in so upravičena do takih rabatov;

| (31a) | „neposredni dostop do trga“ pomeni ureditev, pri kateri član ali udeleženec mesta trgovanja neki osebi dovoli, da uporablja njegovo identifikacijsko kodo, tako da lahko ta oseba elektronsko prenese naročila v notranje elektronske trgovalne sisteme investicijskega podjetja, ta pa se nato pod trgovalno oznako investicijskega podjetja samodejno prenesejo na določeno mesto trgovanja; |
| --- | --- |

(31a)

„neposredni dostop do trga“ pomeni ureditev, pri kateri član ali udeleženec mesta trgovanja neki osebi dovoli, da uporablja njegovo identifikacijsko kodo, tako da lahko ta oseba elektronsko prenese naročila v notranje elektronske trgovalne sisteme investicijskega podjetja, ta pa se nato pod trgovalno oznako investicijskega podjetja samodejno prenesejo na določeno mesto trgovanja;

| (31b) | „sponzorirani in nezaščiteni dostop do trga“ pomeni ureditev, pri kateri član ali udeleženec mesta trgovanja neki osebi dovoli, da uporablja njegovo identifikacijsko kodo, tako da lahko ta oseba pod identifikacijsko kodo investicijskega podjetja elektronsko prenese naročila na podano mesto trgovanja, ne da bi se naročila preusmerila prek notranjih elektronskih trgovalnih sistemov investicijskega podjetja;


  ▐ |
| --- | --- |

(31b)

„sponzorirani in nezaščiteni dostop do trga“ pomeni ureditev, pri kateri član ali udeleženec mesta trgovanja neki osebi dovoli, da uporablja njegovo identifikacijsko kodo, tako da lahko ta oseba pod identifikacijsko kodo investicijskega podjetja elektronsko prenese naročila na podano mesto trgovanja, ne da bi se naročila preusmerila prek notranjih elektronskih trgovalnih sistemov investicijskega podjetja;

▐

| (33) | „navzkrižna prodaja“ je ponujanje investicijske storitve skupaj z drugo storitvijo ali produktom kot del svežnja ali kot pogoj za isto pogodbo ali sveženj. |
| --- | --- |

(33)

„navzkrižna prodaja“ je ponujanje investicijske storitve skupaj z drugo storitvijo ali produktom kot del svežnja ali kot pogoj za isto pogodbo ali sveženj.

| (33a) | „na zavarovanju temelječa investicija“ je zavarovalna pogodba, pri kateri je znesek, ki se izplača stranki, izpostavljen tržni vrednosti premoženja oziroma izplačila premoženja ali referenčne vrednosti, stranka pa premoženja nima v neposredni lasti; |
| --- | --- |

(33a)

„na zavarovanju temelječa investicija“ je zavarovalna pogodba, pri kateri je znesek, ki se izplača stranki, izpostavljen tržni vrednosti premoženja oziroma izplačila premoženja ali referenčne vrednosti, stranka pa premoženja nima v neposredni lasti;

| (33b) | „naložbeni produkt“ je produkt, pri katerem se znesek, ki se izplača stranki, določi na podlagi vrednosti finančnega instrumenta, ali pa je produkt strukturirana vloga, na zavarovanju temelječa investicija ali paketni naložbeni produkt za male vlagatelje, kot je določeno v členu ... Direktive ..../..../EU [o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje]; |
| --- | --- |

(33b)

„naložbeni produkt“ je produkt, pri katerem se znesek, ki se izplača stranki, določi na podlagi vrednosti finančnega instrumenta, ali pa je produkt strukturirana vloga, na zavarovanju temelječa investicija ali paketni naložbeni produkt za male vlagatelje, kot je določeno v členu ... Direktive ..../..../EU [o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje];

| (33c) | „diskrecijsko upravljanje portfeljev“ je upravljanje portfeljev, pri katerem upravljavec portfelja v skladu s pooblastili stranke po lastni presoji izbere naložbene produkte ali finančne instrumente, v katere se naloži premoženje stranke; |
| --- | --- |

(33c)

„diskrecijsko upravljanje portfeljev“ je upravljanje portfeljev, pri katerem upravljavec portfelja v skladu s pooblastili stranke po lastni presoji izbere naložbene produkte ali finančne instrumente, v katere se naloži premoženje stranke;

| (33d) | „podjetje iz tretje države“ je podjetje, ki bi bilo investicijsko podjetje ali upravljavec trga, če bi imelo sedež v Uniji. |
| --- | --- |

(33d)

„podjetje iz tretje države“ je podjetje, ki bi bilo investicijsko podjetje ali upravljavec trga, če bi imelo sedež v Uniji.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi za določitev nekaterih tehničnih elementov
  ali spremembo
  opredelitev iz
  točk (3), (11), (12), in (27) do (33d)
  odstavka 2 tega člena
  , da bi se, če je to mogoče, upoštevala:

| (a) | tehnični razvoj na finančnih trgih; |
| --- | --- |

(a)

tehnični razvoj na finančnih trgih;

| (b) | seznam zlorab iz člena 34b(b) Uredbe (EU) št. .../... [MAR], zlasti v zvezi z visokofrekvenčnim trgovanjem, kar vključuje vsaj slepljenje (spoofing), kopičenje kvot (quote stuffing) in plastenje (layering). |
| --- | --- |

(b)

seznam zlorab iz člena 34b(b) Uredbe (EU) št. .../... [MAR], zlasti v zvezi z visokofrekvenčnim trgovanjem, kar vključuje vsaj slepljenje (spoofing), kopičenje kvot (quote stuffing) in plastenje (layering).

NASLOV II

DOVOLJENJE IN POGOJI POSLOVANJA INVESTICIJSKEGA PODJETJA

POGLAVJE I

POGOJI IN POSTOPKI ZA DOVOLJENJE

Člen 5

Zahteva za dovoljenje

1.   Vsaka država članica zahteva, da je za profesionalno izvajanje investicijskih storitev ali poslov kot redne dejavnosti ali posla potrebno predhodno dovoljenje v skladu z določbami tega poglavja. Tako dovoljenje izda pristojni organ matične države članice, določen v skladu s členom 69.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo kateremu koli upravljavcu trga, da upravlja MTF ali organizirani trgovalni sistem (OTF), pri čemer je treba predhodno preveriti njegovo skladnost z določbami tega poglavja.

3.   Države članice registrirajo vsa investicijska podjetja. Register je javno dostopen in vsebuje informacije o storitvah ali poslih, za katere je investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje. Register se redno posodablja. Organ ESMA se obvesti o izdaji vsakega dovoljenja.

ESMA pripravi seznam vseh investicijskih podjetij v
  Evropski uniji
  . Seznam vsebuje informacije o storitvah ali poslih, za katere je vsako investicijsko podjetje pridobilo dovoljenje, in se redno posodablja. ESMA ta seznam objavi na svojem spletnem mestu in ga posodablja.

Če je pristojni organ odvzel dovoljenje v skladu s členom 8(b) do (d), se ta odvzem objavi v registru za obdobje petih let.

4.   Vsaka država članica zahteva:

| — | da ima investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, svojo glavno upravo v isti državi članici kot registrirani sedež, |
| --- | --- |

—

da ima investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, svojo glavno upravo v isti državi članici kot registrirani sedež,

| — | da ima investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, ali investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, vendar v skladu z nacionalno zakonodajo nima registriranega sedeža, svojo glavno upravo v državi članici, v kateri dejansko posluje. |
| --- | --- |

—

da ima investicijsko podjetje, ki ni pravna oseba, ali investicijsko podjetje, ki je pravna oseba, vendar v skladu z nacionalno zakonodajo nima registriranega sedeža, svojo glavno upravo v državi članici, v kateri dejansko posluje.

Člen 6

Področje uporabe dovoljenja

1.   Matična država članica zagotovi, da so v dovoljenju navedene investicijske storitve ali posli, za opravljanje katerih se izda dovoljenje. Dovoljenje lahko zajema eno ali več pomožnih storitev iz oddelka B Priloge I. Dovoljenje se v nobenem primeru ne izda samo za opravljanje pomožnih storitev.

2.   Investicijsko podjetje, ki želi dovoljenje za razširitev svoje dejavnosti na dodatne investicijske storitve ali posle ali pomožne storitve, ki niso bile predvidene v prvotnem dovoljenju, predloži zahtevo za razširitev svojega dovoljenja.

3.   Dovoljenje je veljavno v celotni
  Evropski uniji
  in investicijskemu podjetju dovoljuje, da opravlja storitve ali posle, za katere je pooblaščena, v celotni
  Evropski uniji
  prek ustanovitve podružnice ali s svobodnim opravljanjem storitev.

Člen 7

Postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja

1.   Pristojni organ izda dovoljenje šele takrat, ko je v celoti prepričan, da prosilec izpolnjuje vse zahteve v skladu s predpisi, sprejetimi skladno s to direktivo.

2.   Investicijsko podjetje predloži vse informacije, vključno s poslovnim načrtom, ki med drugim navaja vrste predvidenih dejavnosti in organizacijsko strukturo, potrebne pristojnemu organu, da se lahko prepriča o tem, da je investicijsko podjetje v času izdaje začetnega dovoljenja uredilo vse potrebno za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu z določbami tega poglavja.

3.   Prosilec je o izdaji dovoljenja ali zavrnitvi izdaje dovoljenja obveščen v šestih mesecih po predložitvi popolnega zahtevka.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se navedejo:

| (a) | informacije, ki se predložijo pristojnim organom po členu 7(2), vključno s poslovnim načrtom; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki se predložijo pristojnim organom po členu 7(2), vključno s poslovnim načrtom;

| (b) | naloge odborov za imenovanja v skladu z zahtevo iz člena 9(2); |
| --- | --- |

(b)

naloge odborov za imenovanja v skladu z zahtevo iz člena 9(2);

| (c) | zahteve glede vodenja investicijskih podjetij v skladu s členom 9(8) in informacije za obvestila iz člena 9(5), |
| --- | --- |

(c)

zahteve glede vodenja investicijskih podjetij v skladu s členom 9(8) in informacije za obvestila iz člena 9(5),

| (d) | zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnega organa, po členu 10(1) in (2). |
| --- | --- |

(d)

zahteve, ki veljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži, ter ovire, ki utegnejo preprečevati učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnega organa, po členu 10(1) in (2).

ESMA predloži Komisiji te osnutke regulativnih tehničnih standardov do
  [...] (38)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev standardnih obrazcev, predlog in postopkov za obvestilo ali sporočanje informacij v skladu s členom 7(2) in členom 9(5).

ESMA predloži Komisiji te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do
  [...] (38)

  .

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 8

Odvzem dovoljenja

Pristojni organ lahko investicijskemu podjetju odvzame izdano dovoljenje, če to investicijsko podjetje:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravilo nobenih investicijskih storitev ali poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravilo nobenih investicijskih storitev ali poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, kot je skladnost s pogoji iz Direktive 2006/49/ES; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, kot je skladnost s pogoji iz Direktive 2006/49/ES;

| (d) | hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo, ki veljajo za pogoje poslovanja investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

(d)

hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo, ki veljajo za pogoje poslovanja investicijskih podjetij;

| (e) | spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalna zakonodaja glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem. |
| --- | --- |

(e)

spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalna zakonodaja glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem.

Organ ESMA se obvesti o vsakem odvzemu dovoljenja.

Člen 9

Uprava

| -1. | Za namene te direktive velja naslednja opredelitev neizvršnega direktorja: Neizvršni direktor ali zunanji direktor je član upravnega odbora podjetja, ki ni član izvršnega poslovodstva. Ta oseba ni zaposlena v podjetju in z njim tudi drugače ni povezana. Razlikuje se od notranjih direktorjev, ki so člani uprave, obenem pa so ali so predhodno bili izvršni direktorji podjetja.



  Neizvršni direktorji imajo pristojnosti na naslednjih področjih:







  — | konstruktivno nasprotujejo in prispevajo k razvoju strategij; |
| --- | --- | --- |

-1.

Za namene te direktive velja naslednja opredelitev neizvršnega direktorja: Neizvršni direktor ali zunanji direktor je član upravnega odbora podjetja, ki ni član izvršnega poslovodstva. Ta oseba ni zaposlena v podjetju in z njim tudi drugače ni povezana. Razlikuje se od notranjih direktorjev, ki so člani uprave, obenem pa so ali so predhodno bili izvršni direktorji podjetja.

—

konstruktivno nasprotujejo in prispevajo k razvoju strategij;

| — | nadzorujejo uspešnost uprave pri uresničevanju zastavljenih ciljev in spremljanju ter po potrebi odstavitvi višjega vodstva in načrtovanju naslednikov; |
| --- | --- |

—

nadzorujejo uspešnost uprave pri uresničevanju zastavljenih ciljev in spremljanju ter po potrebi odstavitvi višjega vodstva in načrtovanju naslednikov;

| — | prepričajo se o pravilnosti finančnih informacij ter utemeljenosti in sprejemljivosti finančnega nadzora in sistemov upravljanja tveganj; |
| --- | --- |

—

prepričajo se o pravilnosti finančnih informacij ter utemeljenosti in sprejemljivosti finančnega nadzora in sistemov upravljanja tveganj;

| — | odgovorni so za določitev primernih ravni dohodkov za izvršne direktorjev ter imajo pomembno vlogo pri imenovanju in po potrebi odstavitvi višjega vodstva ter načrtovanju naslednikov. |
| --- | --- |

—

odgovorni so za določitev primernih ravni dohodkov za izvršne direktorjev ter imajo pomembno vlogo pri imenovanju in po potrebi odstavitvi višjega vodstva ter načrtovanju naslednikov.

| — | sredstvih, |
| --- | --- |

—

sredstvih,

| — | imenovanjih in |
| --- | --- |

—

imenovanjih in

| — | pravilih ravnanja. |
| --- | --- |

—

pravilih ravnanja.

| 1. | Člani
  uprave katerega koli investicijskega podjetja
  imajo
  vedno zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje ter
  , namenijo
  opravljanju svojih nalog dovolj časa
  , pri čemer se zagotovi priznavanje širokega spektra izkušenj, da ženske ne bi bile diskriminirane
  .


  Člani
  uprave izpolnjujejo zlasti naslednje zahteve:








  (a) | Vsi člani
  uprave namenijo opravljanju
  svojih
  funkcij v investicijskem podjetju namenijo dovolj časa.
  V zvezi s številom direktorskih funkcij, ki jih ima lahko član uprave istočasno, je treba upoštevati individualne okoliščine ter naravo, obseg in celovitost dejavnosti institucije.




  Člani uprave institucij, ki so pomembne v smislu velikosti, notranje organizacije ter narave, obsega in celovitosti svojih dejavnosti, istočasno
  ne opravljajo več kot ene od naslednjih kombinacij nalog:






  (i) | funkcija izvršnega direktorja z dvema funkcijama neizvršnega direktorja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člani
  uprave katerega koli investicijskega podjetja
  imajo
  vedno zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje ter
  , namenijo
  opravljanju svojih nalog dovolj časa
  , pri čemer se zagotovi priznavanje širokega spektra izkušenj, da ženske ne bi bile diskriminirane
  .

Člani
  uprave izpolnjujejo zlasti naslednje zahteve:

(a)

Vsi člani
  uprave namenijo opravljanju
  svojih
  funkcij v investicijskem podjetju namenijo dovolj časa.
  V zvezi s številom direktorskih funkcij, ki jih ima lahko član uprave istočasno, je treba upoštevati individualne okoliščine ter naravo, obseg in celovitost dejavnosti institucije.

Člani uprave institucij, ki so pomembne v smislu velikosti, notranje organizacije ter narave, obsega in celovitosti svojih dejavnosti, istočasno
  ne opravljajo več kot ene od naslednjih kombinacij nalog:

(i)

funkcija izvršnega direktorja z dvema funkcijama neizvršnega direktorja;

| (ii) | štiri funkcije neizvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(ii)

štiri funkcije neizvršnega direktorja.

Funkcija izvršnega ali neizvršnega direktorja znotraj:

| (i) | iste skupine
  ; |
| --- | --- |

(i)

iste skupine
  ;

| (ii) | institucij, ki:








  — | so članice iste institucionalne jamstvene sheme, če so izpolnjeni pogoji iz člena 108(7) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], |
| --- | --- | --- |

(ii)

institucij, ki:

—

so članice iste institucionalne jamstvene sheme, če so izpolnjeni pogoji iz člena 108(7) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV],

| — | so vzpostavile vezi v skladu s členom 108(6) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ali |
| --- | --- |

—

so vzpostavile vezi v skladu s členom 108(6) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ali

| (iii) | podjetij (vključno z nefinančnimi institucijami), v katerih imajo institucije kvalificiran delež, |
| --- | --- |

(iii)

podjetij (vključno z nefinančnimi institucijami), v katerih imajo institucije kvalificiran delež,

se obravnava kot ena direktorska funkcija.

| (i) | podjetja in nefinančni subjekti:








  — | v katerih obstaja kvalificiran delež v smislu člena 4(21) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], |
| --- | --- | --- |

(i)

podjetja in nefinančni subjekti:

—

v katerih obstaja kvalificiran delež v smislu člena 4(21) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV],

| — | v katerih obstaja udeležba v smislu člena 4(49) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ali |
| --- | --- |

—

v katerih obstaja udeležba v smislu člena 4(49) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ali

| — | ki so v smislu člena 4(72) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV] tesno povezana z nekaterimi nefinančni institucijami; |
| --- | --- |

—

ki so v smislu člena 4(72) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV] tesno povezana z nekaterimi nefinančni institucijami;

| (ii) | matični finančni holdingi v smislu člena 4(65), (66) in (67) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ki nadzorujejo osrednjo ali regionalno kreditno institucijo, ki je del institucionalne jamstvene sheme. |
| --- | --- |

(ii)

matični finančni holdingi v smislu člena 4(65), (66) in (67) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ki nadzorujejo osrednjo ali regionalno kreditno institucijo, ki je del institucionalne jamstvene sheme.

| (b) | Uprava ima ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume dejavnosti investicijskega podjetja in še zlasti glavna tveganja, povezana s temi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(b)

Uprava ima ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume dejavnosti investicijskega podjetja in še zlasti glavna tveganja, povezana s temi dejavnostmi.

| (c) | Vsak član uprave ravna odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito oceni in izpodbija odločitve višjega vodstva
  ter učinkovito nadzoruje in spremlja sprejemanje odločitev vodstva
  .


  Investicijska podjetja
  za uvajanje in usposabljanje članov uprave namenijo zadostne vire.
  Če so upravljavec trga, ki zaprosi za dovoljenje za upravljanje MTF ali OTF, in osebe, ki dejansko vodijo posle MTF ali OTF, iste osebe kot člani uprave organiziranega trga, se za te osebe šteje, da izpolnjujejo zahteve iz prvega pododstavka. |
| --- | --- |

(c)

Vsak član uprave ravna odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito oceni in izpodbija odločitve višjega vodstva
  ter učinkovito nadzoruje in spremlja sprejemanje odločitev vodstva
  .

Investicijska podjetja
  za uvajanje in usposabljanje članov uprave namenijo zadostne vire.

Če so upravljavec trga, ki zaprosi za dovoljenje za upravljanje MTF ali OTF, in osebe, ki dejansko vodijo posle MTF ali OTF, iste osebe kot člani uprave organiziranega trga, se za te osebe šteje, da izpolnjujejo zahteve iz prvega pododstavka.

| 2. | Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja, če je primerno in sorazmerno glede na naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti, ustanovijo odbor za imenovanja, ki presoja skladnost s prvim odstavkom in po potrebi daje priporočila na podlagi svoje presoje. Odbor za imenovanja je sestavljen iz članov uprave, ki v zadevnem podjetju ne opravljajo nobene izvršne funkcije. Ta odstavek se ne uporablja, kadar uprava v skladu z nacionalno zakonodajo ni na noben način udeležena v postopku imenovanja svojih članov. |
| --- | --- |

2.

Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja, če je primerno in sorazmerno glede na naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti, ustanovijo odbor za imenovanja, ki presoja skladnost s prvim odstavkom in po potrebi daje priporočila na podlagi svoje presoje. Odbor za imenovanja je sestavljen iz članov uprave, ki v zadevnem podjetju ne opravljajo nobene izvršne funkcije. Ta odstavek se ne uporablja, kadar uprava v skladu z nacionalno zakonodajo ni na noben način udeležena v postopku imenovanja svojih članov.

| 3. | Države članice od investicijskih podjetij
  in njihovih odborov za imenovanja
  zahtevajo
  , da pri izboru članov uprave upoštevajo širok nabor lastnosti in sposobnosti. Zlasti velja:










  (a) | investicijska podjetja določijo kot načelo, da so strokovnost, odgovornost in predanost vodilna merila pri zaposlovanju višjega vodstva, s čimer se zagotovi, da ni dvoma v lojalnost imenovanih oseb interesom institucije; |
| --- | --- | --- |

3.

Države članice od investicijskih podjetij
  in njihovih odborov za imenovanja
  zahtevajo
  , da pri izboru članov uprave upoštevajo širok nabor lastnosti in sposobnosti. Zlasti velja:

(a)

investicijska podjetja določijo kot načelo, da so strokovnost, odgovornost in predanost vodilna merila pri zaposlovanju višjega vodstva, s čimer se zagotovi, da ni dvoma v lojalnost imenovanih oseb interesom institucije;

| (b) | investicijska podjetja sprejmejo tudi konkretne ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti v upravi, kot so usposabljanje odborov za imenovanje, vzpostavitev seznamov ustreznih kandidatov in uvedba postopka imenovanja, v katerih se predstavi vsaj po en predstavnik obeh spolov; |
| --- | --- |

(b)

investicijska podjetja sprejmejo tudi konkretne ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti v upravi, kot so usposabljanje odborov za imenovanje, vzpostavitev seznamov ustreznih kandidatov in uvedba postopka imenovanja, v katerih se predstavi vsaj po en predstavnik obeh spolov;

| (c) | kjer so zaposleni zastopani v upravi, bi to tudi moralo veljati za pozitiven način krepitve raznolikosti, saj prinaša ključno perspektivo in pravo poznavanje notranjega delovanja institucije. |
| --- | --- |

(c)

kjer so zaposleni zastopani v upravi, bi to tudi moralo veljati za pozitiven način krepitve raznolikosti, saj prinaša ključno perspektivo in pravo poznavanje notranjega delovanja institucije.

| 4. | ESMA pripravi osnutke regulativnih standardov za natančnejšo opredelitev
  , kako bi morala institucija upoštevati naslednje
  :






  (a) | pojma zadostnega časa, ki ga mora član uprave nameniti opravljanju svoje funkcije glede na individualne okoliščine, naravo, obseg in zapletenost dejavnosti investicijskega podjetja, ki jih morajo pristojni organi upoštevati pri odobritvi članu uprave institucije, da hkrati opravlja več funkcij direktorja, kot je dovoljeno v skladu z odstavkom 1(a); |
| --- | --- | --- |

4.

ESMA pripravi osnutke regulativnih standardov za natančnejšo opredelitev
  , kako bi morala institucija upoštevati naslednje
  :

(a)

pojma zadostnega časa, ki ga mora član uprave nameniti opravljanju svoje funkcije glede na individualne okoliščine, naravo, obseg in zapletenost dejavnosti investicijskega podjetja, ki jih morajo pristojni organi upoštevati pri odobritvi članu uprave institucije, da hkrati opravlja več funkcij direktorja, kot je dovoljeno v skladu z odstavkom 1(a);

| (b) | pojma ustreznega kolektivnega znanja, spretnosti in izkušenj uprave v skladu z odstavkom 1(b); |
| --- | --- |

(b)

pojma ustreznega kolektivnega znanja, spretnosti in izkušenj uprave v skladu z odstavkom 1(b);

| (c) | pojmov odkritosti, poštenosti in neodvisnega mišljenja članov uprave v skladu z odstavkom 1(c); |
| --- | --- |

(c)

pojmov odkritosti, poštenosti in neodvisnega mišljenja članov uprave v skladu z odstavkom 1(c);

| (d) | pojma zadostnih človeških in finančnih virov, namenjenih za uvajanje in usposabljanje članov uprave; |
| --- | --- |

(d)

pojma zadostnih človeških in finančnih virov, namenjenih za uvajanje in usposabljanje članov uprave;

| (e) | pojma raznolikosti, ki jo je treba upoštevati pri izboru članov uprave. |
| --- | --- |

(e)

pojma raznolikosti, ki jo je treba upoštevati pri izboru članov uprave.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▐

| 5. | Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da pristojni organ obvestijo o vseh članih svoje uprave in o morebitnih spremembah članstva, skupaj z vsemi informacijami, ki so potrebne za ocenitev, ali podjetje izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

5.

Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da pristojni organ obvestijo o vseh članih svoje uprave in o morebitnih spremembah članstva, skupaj z vsemi informacijami, ki so potrebne za ocenitev, ali podjetje izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1, 2 in 3.

| 6. | Države članice od uprave investicijskega podjetja zahtevajo, da zagotovi zdravo in skrbno vodenje podjetja, ki spodbuja celovitost trga in podpira interese strank. V ta namen uprava:






  (a) | določi, potrdi in nadzira strateške cilje podjetja; |
| --- | --- | --- |

6.

Države članice od uprave investicijskega podjetja zahtevajo, da zagotovi zdravo in skrbno vodenje podjetja, ki spodbuja celovitost trga in podpira interese strank. V ta namen uprava:

(a)

določi, potrdi in nadzira strateške cilje podjetja;

| (b) | določi, potrdi in nadzira organizacijo podjetja, vključno s spretnostmi, znanjem in izkušnjami, ki se zahtevajo od zaposlenih, ter viri, postopki in dogovori glede opravljanja storitev in poslov podjetja ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti teh dejavnosti ter vseh zahtev, ki jih mora izpolnjevati podjetje; |
| --- | --- |

(b)

določi, potrdi in nadzira organizacijo podjetja, vključno s spretnostmi, znanjem in izkušnjami, ki se zahtevajo od zaposlenih, ter viri, postopki in dogovori glede opravljanja storitev in poslov podjetja ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti teh dejavnosti ter vseh zahtev, ki jih mora izpolnjevati podjetje;

| (c) | določi, potrdi in nadzira politiko glede storitev, poslov in produktov, ki jih ponuja ali zagotavlja podjetje, v skladu z dovoljenim tveganjem podjetja ter značilnostmi in potrebami strank, ki jim bodo navedene storitve ponujene ali zagotovljene, vključno z opravljanjem stresnih testov, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(c)

določi, potrdi in nadzira politiko glede storitev, poslov in produktov, ki jih ponuja ali zagotavlja podjetje, v skladu z dovoljenim tveganjem podjetja ter značilnostmi in potrebami strank, ki jim bodo navedene storitve ponujene ali zagotovljene, vključno z opravljanjem stresnih testov, kadar je primerno;

| (ca) | določi, potrdi in nadzoruje plačila prodajalcev v podjetju, ki morajo biti oblikovana tako, da spodbujajo odgovorno poslovanje in pošteno obravnavo strank ter da preprečujejo nasprotje interesov, in razkrivajo strukturo izplačil strankam, kadar je to ustrezno, na primer kadar ni mogoče obvladovati ali preprečiti morebitnega nasprotja interesov, pri čemer ne posega v člen 24; |
| --- | --- |

(ca)

določi, potrdi in nadzoruje plačila prodajalcev v podjetju, ki morajo biti oblikovana tako, da spodbujajo odgovorno poslovanje in pošteno obravnavo strank ter da preprečujejo nasprotje interesov, in razkrivajo strukturo izplačil strankam, kadar je to ustrezno, na primer kadar ni mogoče obvladovati ali preprečiti morebitnega nasprotja interesov, pri čemer ne posega v člen 24;

| (d) | izvaja učinkovit nadzor višjega vodstva
  ; |
| --- | --- |

(d)

izvaja učinkovit nadzor višjega vodstva
  ;

| (da) | ohranja strategijo za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

(da)

ohranja strategijo za boj proti goljufijam.

Uprava spremlja in redno ocenjuje učinkovitost organizacije investicijskega podjetja in ustreznosti politik glede zagotavljanja storitev strankam ter sprejme ustrezne ukrepe za odpravo morebitnih pomanjkljivosti.

Člani uprave imajo pri opravljanju svoje nadzorne funkcije ustrezen dostop do informacij in dokumentov, ki so potrebni za nadzor in spremljanje odločitev uprave.

| 7. | Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če se ne more zadovoljivo prepričati, da so osebe, ki bodo dejansko vodile posle investicijskega podjetja, dovolj ugledne ali dovolj izkušene, ali če obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi za prepričanje, da uprava podjetja predstavlja nevarnost za njegovo zdravo in skrbno vodenje ter za ustrezno upoštevanje interesov strank podjetja in celovitosti trga. |
| --- | --- |

7.

Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če se ne more zadovoljivo prepričati, da so osebe, ki bodo dejansko vodile posle investicijskega podjetja, dovolj ugledne ali dovolj izkušene, ali če obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi za prepričanje, da uprava podjetja predstavlja nevarnost za njegovo zdravo in skrbno vodenje ter za ustrezno upoštevanje interesov strank podjetja in celovitosti trga.

| 8. | Države članice zahtevajo, da vodenje investicijskega podjetja prevzameta vsaj dve osebi, ki izpolnjujeta zahteve iz odstavka 1.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice izdajo dovoljenje investicijskim podjetjem, ki so fizične osebe, ali investicijskim podjetjem, ki so pravne osebe in jih vodi ena sama fizična oseba, v skladu z njihovimi ustanovnimi pravili in nacionalno zakonodajo. Države članice vseeno zahtevajo da:






  (a) | se vzpostavi alternativna ureditev za zagotovitev zdravega in skrbnega vodenja takih investicijskih podjetij ter da se ustrezno upoštevajo interesi strank in celovitost trga; |
| --- | --- | --- |

8.

Države članice zahtevajo, da vodenje investicijskega podjetja prevzameta vsaj dve osebi, ki izpolnjujeta zahteve iz odstavka 1.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice izdajo dovoljenje investicijskim podjetjem, ki so fizične osebe, ali investicijskim podjetjem, ki so pravne osebe in jih vodi ena sama fizična oseba, v skladu z njihovimi ustanovnimi pravili in nacionalno zakonodajo. Države članice vseeno zahtevajo da:

(a)

se vzpostavi alternativna ureditev za zagotovitev zdravega in skrbnega vodenja takih investicijskih podjetij ter da se ustrezno upoštevajo interesi strank in celovitost trga;

| (b) | imajo zadevne fizične osebe zadosten ugled, ustrezno
  raven znanja in usposobljenosti
  ter
  na voljo
  dovolj časa
  za opravljanje svojih nalog ter posodobitev in potrditev svojega znanja in usposobljenosti
  . |
| --- | --- |

(b)

imajo zadevne fizične osebe zadosten ugled, ustrezno
  raven znanja in usposobljenosti
  ter
  na voljo
  dovolj časa
  za opravljanje svojih nalog ter posodobitev in potrditev svojega znanja in usposobljenosti
  .

| 8a. | Brez poseganja v pravne sisteme držav članic morajo te zagotoviti, da zoper člana uprave osebno, v primerih ko naj bi kršil določbe ali storil kaznivo dejanje v zvezi z zadevami, ki spadajo v področje uporabe te direktive ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], lahko teče kazenski ali civilni postopek. |
| --- | --- |

8a.

Brez poseganja v pravne sisteme držav članic morajo te zagotoviti, da zoper člana uprave osebno, v primerih ko naj bi kršil določbe ali storil kaznivo dejanje v zvezi z zadevami, ki spadajo v področje uporabe te direktive ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], lahko teče kazenski ali civilni postopek.

| 8b. | Ta člen ne posega v določbe o zastopanosti zaposlenih v upravah družb, kot je določeno v nacionalni zakonodaji ali praksi. |
| --- | --- |

8b.

Ta člen ne posega v določbe o zastopanosti zaposlenih v upravah družb, kot je določeno v nacionalni zakonodaji ali praksi.

Člen 10

Delničarji in družbeniki s kvalificiranimi deleži

1.   Pristojni organi investicijskega podjetja ne smejo izdati dovoljenja za opravljanje investicijskih storitev ali poslov, dokler niso obveščeni o istovetnostih delničarjev ali družbenikov, neposrednih ali posrednih, fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo kvalificirane deleže in višine teh deležev.

Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi zdravega in skrbnega vodenja investicijskega podjetja ni zadovoljivo prepričan v primernost delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži.

Če med investicijskim podjetjem in drugo fizično ali pravno osebo obstajajo tesne povezave, pristojni organ izda dovoljenje samo, če te povezave ne preprečujejo učinkovitega izvajanja nadzornih funkcij pristojnega organa.

2.   Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če zakoni ali drugi predpisi tretje države, ki veljajo za eno ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi ima podjetje tesne povezave, ali težave v zvezi z njihovim uveljavljanjem, preprečujejo učinkovito izvajanje njegovih nadzornih funkcij.

3.   Države članice zahtevajo, da v primeru, ko bi osebe iz prvega pododstavka odstavka 1 verjetno škodljivo vplivale na zdravo in skrbno vodenje investicijskega podjetja, pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe za prenehanje takega položaja.

Taki ukrepi so lahko vložitev zahtevka za sodno varstvo ali uvedba sankcij proti direktorjem in osebam, odgovornim za vodenje, ali zadržanje uveljavljanja glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deležev, katerih imetniki so zadevni delničarji ali družbeniki.

Člen 11

Obvestilo o predlaganih pridobitvah

1.   Države članice zahtevajo od vsake fizične ali pravne osebe ali oseb, ki delujejo usklajeno (v nadaljnjem besedilu: bodoči pridobitelj) in ki so se odločile, da neposredno ali posredno pridobijo ali dodatno povečajo kvalificirani delež v investicijskem podjetju, in bi zaradi tega bil njihov delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 20 %, 30 % ali 50 % ali takšen, da bi investicijsko podjetje postalo njihovo odvisno podjetje (v nadaljnjem besedilu: predlagana pridobitev), da najprej pisno obvestijo pristojne organe investicijskega podjetja, v katerem skušajo pridobiti ali povečati kvalificirani delež, o velikosti predvidenega deleža, in jim sporočijo ustrezne informacije iz člena 13(4).

Države članice zahtevajo od vsake fizične ali pravne osebe, ki se je odločila, da bi neposredno ali posredno odsvojila kvalificirani delež v investicijskem podjetju, da najprej o tem pisno uradno obvesti pristojne organe in jim sporoči, kolikšen je ta nameravani delež. Taka oseba mora pristojne organe tudi uradno obvestiti, če se je odločila, da bi zmanjšala svoj kvalificirani delež, tako da bi bil njen delež glasovalnih pravic ali delež kapitala manjši od 20 %, 30 % ali 50 % ali da bi investicijsko podjetje prenehalo biti njeno odvisno podjetje.

Državam članicam ni treba uporabiti 30-odstotnega praga, če v skladu s členom 9(3)(a) Direktive 2004/109/ES uporabljajo prag ene tretjine.

Pri ugotavljanju, ali so izpolnjena merila za kvalificirani delež iz člena 10 in tega člena, države članice ne upoštevajo glasovalnih pravic ali deležev, ki so jih investicijska podjetja ali kreditne institucije morda pridobile prek prodaje prve izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranja finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa iz točke 6 oddelka A Priloge I, pod pogojem, da se te pravice ne uveljavljajo ali drugače uporabljajo za poseganje v upravljanje izdajatelja in se prodajo v enem letu od pridobitve.

2.   Ustrezni pristojni organi se med tem, ko opravljajo ocenjevanje v skladu s členom 13(1) (v nadaljnjem besedilu: ocenjevanje) med seboj o vsem posvetujejo, če je bodoči pridobitelj:

| (a) | kreditna institucija, zavarovalnica, pozavarovalnica, investicijsko podjetje ali družba za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija, zavarovalnica, pozavarovalnica, investicijsko podjetje ali družba za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve;

| (b) | matično podjetje kreditne institucije, zavarovalnice, pozavarovalnice, investicijskega podjetja ali družbe za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve; ali |
| --- | --- |

(b)

matično podjetje kreditne institucije, zavarovalnice, pozavarovalnice, investicijskega podjetja ali družbe za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve; ali

| (c) | fizična ali pravna oseba, ki nadzoruje kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko podjetje ali družbo za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve. |
| --- | --- |

(c)

fizična ali pravna oseba, ki nadzoruje kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko podjetje ali družbo za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici ali v drugem sektorju kot pa tistem, v katerem naj bi prišlo do pridobitve.

Pristojni organi si brez nepotrebnih zamud zagotavljajo informacije, ki so bistvene ali pomembne za ocenjevanje. V zvezi s tem si pristojni organi sporočajo vse pomembne informacije na zahtevo, vse bistvene informacije pa na lastno pobudo. Pri odločitvi pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje investicijskemu podjetju, v katerem naj bi prišlo do predlagane pridobitve, se upoštevajo vsa stališča ali pridržki, ki jih je izrazil pristojni organ, odgovoren za bodočega pridobitelja.

3.   Države članice zahtevajo, da mora investicijsko podjetje nemudoma obvestiti pristojni organ, če izve za morebitne pridobitve ali prodaje deležev svojega kapitala, s katerimi deleži presežejo ali padejo pod kateri koli prag iz prvega pododstavka odstavka 1.

Vsaj enkrat letno investicijska podjetja obvestijo pristojni organ tudi o imenih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži ter o velikostih teh deležev, kakor so, na primer, prikazani v informacijah, prejetih na letnih skupščinah delničarjev in družbenikov ali kot posledica skladnosti s predpisi, ki se uporabljajo za podjetja, katerih prenosljivi vrednostni papirji so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu.

4.   Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da sprejmejo ukrepe, podobne tistim iz odstavka 3 člena 10 v zvezi z osebami, ki ne izpolnjujejo obveznosti zagotovitve predhodnih informacij v zvezi s pridobitvijo ali povečanjem kvalificiranega deleža. Za primer, če se delež pridobi kljub nasprotovanju pristojnega organa, države članice ne glede na morebitne druge sankcije določijo zadržanje uveljavljanja zadevnih glasovalnih pravic, ničnost oddanih glasov ali izpodbojnost.

Člen 12

Ocenjevalno obdobje

1.   Pristojni organi nemudoma, v vsakem primeru pa v dveh delovnih dneh po prejemu obvestila, zahtevanega v skladu s prvim pododstavkom člena 11(1), ter po morebitnem kasnejšem prejemu informacij iz odstavka 2 tega člena bodočemu pridobitelju pisno potrdijo njegov prejem.

Pristojni organi imajo na voljo največ šestdeset delovnih dni po datumu pisnega potrdila o prejemu obvestila in vseh dokumentov, za katere države članice zahtevajo, da se priložijo obvestilu na podlagi seznama, omenjenega v členu 13(4) (v nadaljnjem besedilu: ocenjevalno obdobje), da opravijo oceno.

Pristojni organi ob potrditvi prejema obvestijo bodočega pridobitelja o datumu izteka ocenjevalnega obdobja.

2.   Pristojni organi lahko po potrebi v ocenjevalnem obdobju, vendar ne kasneje kot petdeseti delovni dan ocenjevalnega obdobja, zaprosijo za dodatne informacije, potrebne za dopolnitev ocene. Ta zahteva mora biti pisna, v njej pa je treba opredeliti, katere dodatne informacije so potrebne.

Za čas, ki poteče od datuma, ko pristojni organi zahtevajo informacije, do datuma, ko prejmejo odgovor bodočega pridobitelja, se ocenjevalno obdobje prekine. Prekinitev ne sme presegati dvajsetih delovnih dni. Pristojni organi lahko po lastni presoji postavijo dodatne zahteve za dopolnitev ali pojasnitev informacij, vendar se zaradi njih ocenjevalno obdobje ne prekine.

3.   Pristojni organi lahko prekinitev iz drugega pododstavka odstavka 2 podaljšajo na največ trideset delovnih dni, če je bodoči pridobitelj ena od naslednjih oseb:

| (a) | fizična ali pravna oseba, katere poslovanje ureja zakonodaja države zunaj Unije, ali ki ima sedež zunaj
  Evropske unije
  ; |
| --- | --- |

(a)

fizična ali pravna oseba, katere poslovanje ureja zakonodaja države zunaj Unije, ali ki ima sedež zunaj
  Evropske unije
  ;

| (b) | fizična ali pravna oseba, ki ni podvržena nadzoru po tej direktivi ali direktivah 2009/65/ES, 2009/138/ES ali 2006/48/ES. |
| --- | --- |

(b)

fizična ali pravna oseba, ki ni podvržena nadzoru po tej direktivi ali direktivah 2009/65/ES, 2009/138/ES ali 2006/48/ES.

4.   Če se pristojni organi po opravljeni oceni odločijo, da bodo predlagani pridobitvi nasprotovali, o tem v dveh delovnih dneh in pred iztekom ocenjevalnega obdobja pisno obvestijo bodočega pridobitelja in navedejo razloge za svojo odločitev. Ob upoštevanju nacionalne zakonodaje se lahko na zahtevo bodočega pridobitelja ustrezna utemeljitev odločitve objavi. To državi članici ne preprečuje, da pristojnemu organu dovoli objavo, ne da bi bodoči pridobitelj to zahteval.

5.   Če pristojni organi predlagani pridobitvi v ocenjevalnem obdobju ne nasprotujejo pisno, se šteje, da je predlagana pridobitev odobrena.

6.   Pristojni organi lahko določijo skrajni rok za izpeljavo predlagane pridobitve in ga po potrebi podaljšajo.

7.   Države članice ne smejo predpisati strožjih zahtev glede obveščanja pristojnih organov in njihove odobritve neposrednih ali posrednih pridobitev glasovalnih pravic ali kapitala od tistih, ki so določene v tej direktivi.

8.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se določi izčrpen seznam informacij iz odstavka 4, ki jih morajo zainteresirani pridobitelji vključiti v svoje obvestilo, brez poseganja v odstavek 2.

ESMA predloži Komisiji te osnutke regulativnih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

8a.
     ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev standardni obrazcev, predlog in postopkov za načine posvetovanja med ustreznimi pristojnimi organi iz člena 11(2).

ESMA predloži Komisiji te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do 1. januarja 2014.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 13

Ocenjevanje

1.   Pri ocenjevanju obvestila iz člena 11(1) in informacij iz člena 12(2) pristojni organi zaradi zagotavljanja varnega in skrbnega upravljanja investicijskega podjetja, v katerem naj bi prišlo do pridobitve, in ob upoštevanju verjetnega vpliva bodočega pridobitelja na investicijsko podjetje ocenijo ustreznost bodočega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve po vseh naslednjih merilih:

| (a) | ugled predlaganega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

ugled predlaganega pridobitelja;

| (b) | ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(b)

ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost investicijskega podjetja;

| (c) | finančna trdnost bodočega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto opravljanih in načrtovanih dejavnosti v investicijskem podjetju, v kateri si prizadeva za pridobitev; |
| --- | --- |

(c)

finančna trdnost bodočega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto opravljanih in načrtovanih dejavnosti v investicijskem podjetju, v kateri si prizadeva za pridobitev;

| (d) | ali bo investicijsko podjetje po predlagani pridobitvi lahko izpolnilo in naprej izpolnjevalo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te direktive in po potrebi drugih direktiv, zlasti direktiv 2002/87/ES in 2006/49/ES; pri tem je še posebej pomembno, ali ima skupina, katere del bo postalo, strukture, ki zagotavljajo izvajanje učinkovitega nadzora, učinkovito izmenjavo informacij med pristojnimi organi in razdelitev odgovornosti med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(d)

ali bo investicijsko podjetje po predlagani pridobitvi lahko izpolnilo in naprej izpolnjevalo zahteve v zvezi s skrbno oceno na podlagi te direktive in po potrebi drugih direktiv, zlasti direktiv 2002/87/ES in 2006/49/ES; pri tem je še posebej pomembno, ali ima skupina, katere del bo postalo, strukture, ki zagotavljajo izvajanje učinkovitega nadzora, učinkovito izmenjavo informacij med pristojnimi organi in razdelitev odgovornosti med pristojnimi organi;

| (da) | ali predlagana pridobitev povečuje tveganje za nasprotje interesov; |
| --- | --- |

(da)

ali predlagana pridobitev povečuje tveganje za nasprotje interesov;

| (e) | ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES ali za poskus tega in da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje. |
| --- | --- |

(e)

ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES ali za poskus tega in da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94, v katerih prilagodi merila iz prvega pododstavka tega odstavka.

2.   Pristojni organi lahko nasprotujejo predlagani pridobitvi samo, če za to obstajajo utemeljeni razlogi na podlagi meril iz odstavka 1 ali če so informacije, ki jih predloži bodoči pridobitelj, nepopolne.

3.   Države članice ne smejo določiti nobenih predhodnih pogojev glede obsega deleža, ki ga je treba pridobiti, niti ne smejo dovoliti svojim pristojnim organom, da preučijo predlagano pridobitev v smislu gospodarskih potreb trga.

4.   Države članice dajo javnosti na voljo seznam informacij, ki so potrebne za izvedbo ocene in jih je treba predložiti pristojnim organom sočasno z obvestilom iz člena 11(1). Obseg zahtevanih informacij mora biti sorazmeren in prilagojen vrsti predlaganega pridobitelja in predlagane pridobitve. Države članice ne smejo zahtevati informacij, ki za skrbno oceno niso pomembne.

5.   Ne glede na člen 12(1), (2) in (3), če je bil pristojni organ uradno obveščen o dveh ali več predlogih za pridobitev ali povečanje kvalificiranega deleža v istem investicijskem podjetju, vse bodoče pridobitelje obravnava brez diskriminacije.

Člen 14

Članstvo v pooblaščeni odškodninski shemi za vlagatelje

Pristojni organ preveri, da vsak subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje, v času izdaje dovoljenja izpolnjuje obveznosti iz Direktive 97/9/ES.

Ta člen se ne uporablja za strukturirane vloge, ki jih izdajo kreditne institucije, članice sistema zajamčenih vlog iz Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (41).

Člen 15

Dotirani ustanovitveni kapital

Države članice zagotovijo, da pristojni organi ne izdajo dovoljenja, če investicijsko podjetje nima dovolj ustanovitvenega kapitala v skladu z zahtevami Direktive 2006/49/ES ob upoštevanju narave zadevnih investicijskih storitev ali poslov.

Člen 16

Organizacijske zahteve

1.   Matične države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da izpolnjujejo organizacijske zahteve iz odstavkov 2 do 8 tega člena ter iz člena 17.

2.   Investicijsko podjetje vzpostavi primerne politike in postopke, ki zadostujejo za to, da se zagotovi, da podjetje, vključno s poslovodji, zaposlenimi in vezanimi zastopniki, izpolnjuje obveznosti v skladu z določbami te direktive ter ustreznimi predpisi, ki urejajo osebne posle takih oseb.

3.   Investicijsko podjetje vzdržuje in vodi učinkovito organizacijsko in administrativno ureditev s ciljem sprejeti vse razumne ukrepe za preprečitev, da bi nasprotje interesov, kakor je opredeljeno v členu 23, škodljivo vplivalo na interese strank.
  Ta ureditev vključuje politične in druge ukrepe, ki so potrebni za oceno združljivosti naložbenega produkta s potrebami stranke, ki ji bo ta produkt ponujen, ter za zagotovitev, da naložbeni produkti ali strukturirane vloge, ki jih podjetje razvije za prodajo profesionalnim ali neprofesionalnim strankam, ustrezajo potrebam določenega ciljnega trga, ter da investicijsko podjetje, ki trži naložbene produkte, zagotovi, da se naložbeni produkt trži strankam znotraj ciljne skupine. Prodajni cilji in notranji sistemi nagrajevanja ne spodbujajo prodaje zunaj ciljne skupine. Predvsem ima investicijsko podjetje, ki oblikuje naložbene produkte, strukturirane vloge ali finančne instrumente vzpostavljen postopek za potrditev produkta in izvede vse potrebne operativne in postopkovne ukrepe za izvajanje tega postopka potrditve. Preden se naložbeni produkti in finančni instrumenti dajo na trg ali razširijo na njem, jih je treba potrditi po postopku potrditve produktov. Vsa povezana tveganja se podrobno ocenijo, produkti in instrumenti pa se dajo na voljo ali razširjajo le, če je to v interesu ciljne skupine strank. Postopek potrditve produkta zagotavlja, da se obstoječi produkti redno preverjajo, s čimer se zagotovi, da produkt še naprej ustreza potrebam določenega ciljnega trga. Postopek potrditve produktov se pregleduje letno. Investicijsko podjetje je zmožno kadar koli predložiti ustreznim pristojnim organom posodobljen in podroben opis narave in podrobnosti svojega postopka potrditve produktov.

4.   Investicijsko podjetje sprejme primerne ukrepe za zagotovitev kontinuitete in pravilnosti opravljanja investicijskih storitev in poslov. S tem namenom investicijsko podjetje uporabi ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke.

5.   Če investicijsko podjetje tretji osebi zaupa izvajanje operativnih funkcij, ki so odločilnega pomena za zagotavljanje neprekinjenih in zadovoljivih storitev za stranke ter neprekinjeno in zadovoljivo opravljanje investicijskih storitev, mora zagotoviti primerno ukrepanje za preprečitev nepotrebnega dodatnega operativnega tveganja. Uporaba zunanjih zmogljivosti za izvajanje operativnih funkcij ne sme biti taka, da bi bistveno škodovala kakovosti notranje kontrole in zmožnosti nadzornika, da spremlja, kako podjetje izpolnjuje svoje obveznosti.

Investicijsko podjetje mora imeti smotrne administrativne in računovodske postopke, mehanizme notranje kontrole, učinkovite postopke za oceno tveganja ter učinkovito kontrolo in zaščitne ukrepe za sisteme obdelovanja informacij.

6.   Investicijsko podjetje poskrbi, da se hranijo vse evidence o njegovih storitvah in poslih, ki morajo biti zadostne, da pristojnemu organu omogočajo spremljanje skladnosti z zahtevami iz te direktive in zlasti preverjanje, ali investicijsko podjetje izpolnjuje vse obveznosti do strank ali potencialnih strank.

7.   Evidence vključujejo snemanje telefonskih pogovorov ali evidentiranje elektronskih komunikacij, in sicer vsaj tistih, ki se nanašajo na posle, sklenjene pri poslovanju za svoj račun, ter naročila strank, kadar se zagotavljajo storitve sprejemanja in posredovanja naročil ter izvrševanja naročil za račun strank.

Države članice lahko odstopijo od obveznosti snemanja telefonskih pogovorov pri investicijskih podjetjih, katerih glavna dejavnost ni sprejemanje in posredovanje naročil ter izvrševanje naročil za račun strank.

Pri komunikaciji med finančnimi institucijami in neprofesionalnimi strankami lahko države članice namesto evidence iz prvega pododstavka kot ustrezno priznajo tudi ustrezno dokumentacijo o vsebini teh telefonskih pogovorov, na primer v obliki zapisnika.

Evidence telefonskih pogovorov ali elektronskih komunikacij, evidentirane v skladu s
  prvim
  pododstavkom
  ali zapisnik, pripravljen v skladu z drugim pododstavkom
  , se na zahtevo posredujejo zadevnim strankam.
  Države članice zahtevajo, da
  se
  te evidence
  hranijo
  eno leto po koncu investicije
  .

Ustrezne osebe v investicijskem podjetju lahko izvajajo pogovore in komunikacijo iz pododstavka 1 le z uporabo opreme, ki jo priskrbi investicijsko podjetje in za katero se hranijo evidence.

8.   Če investicijsko podjetje hrani finančne instrumente, ki pripadajo strankam, mora urediti vse potrebno za zaščito lastninskih pravic strank, zlasti v primeru plačilne nesposobnosti investicijskega podjetja, in za preprečitev uporabe instrumentov stranke za svoj račun, razen z izrecnim dovoljenjem stranke.

9.   Če investicijsko podjetje hrani sredstva, ki pripadajo strankam, mora urediti vse potrebno za zaščito pravic strank in, razen v primeru kreditnih institucij, preprečitev uporabe sredstev strank za svoj račun.

10.   Investicijsko podjetje z neprofesionalnimi strankami ne sklepa dogovorov o finančnem zavarovanju s prenosom lastninske pravice z namenom zavarovanja ali kritja obstoječih ali prihodnjih, dejanskih, možnih ali pričakovanih obveznosti stranke.

11.   V primeru podružnic investicijskih podjetij pristojni organ države članice, v kateri se nahaja podružnica, brez poseganja v možnost, da ima pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja lahko neposredni dostop do zadevnih evidenc, izvrši obveznost iz odstavkov 6 in 7 v zvezi s posli s strani podružnice.

12.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi za ▐ določitev konkretnih organizacijskih zahtev iz odstavkov 2 do 9 za investicijska podjetja in za podružnice podjetij iz tretjih držav z dovoljenjem za poslovanje v skladu s členom 43, ki opravljajo različne investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve ali njihovo kombinacijo.

Člen 17

Algoritemsko
  in visokofrekvenčno
  trgovanje

1.   Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem, ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor tveganj,
  ki so primerni za posel, ki ga opravlja, in
  s katerimi zagotavlja, da so sistemi trgovanja odporni in dovolj zmogljivi, da zanje veljajo ustrezni trgovalni pragovi in omejitve ter da preprečujejo pošiljanje napačnih naročil ali drugo delovanje sistema, ki bi lahko ustvarjalo motnje na trgu ali prispevalo k ustvarjanju motenj. Tako podjetje ima vzpostavljene tudi učinkovite sisteme in nadzor tveganj, s katerimi zagotavlja, da se sistemi trgovanja ne morejo uporabljati za noben namen, ki ni v skladu z Uredbo (EU) št. .../... [MAR] ali s pravili mesta trgovanja, s katerim je povezano. PPodjetje ima vzpostavljeno učinkovito ureditev neprekinjenega poslovanja, ki zagotavlja poslovanje v primeru nepredvidenega izpada njegovih sistemov trgovanja, ter zagotavlja, da so sistemi temeljito preizkušeni in se njihovo delovanje ustrezno spremlja, tako da izpolnjujejo zahteve iz tega odstavka.

2.   Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem, vsaj enkrat letno
  na lastno pobudo in kadar koli na zahtevo
  svojemu pristojnemu organi predloži
  podroben
  opis narave strategij algoritemskega trgovanja, ki jih uporablja, podrobnosti glede parametrov trgovanja ali omejitev, ki veljajo za sistem, glavnih načinov nadzora skladnosti s predpisi in tveganj, ki jih uporablja za zagotavljanje, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 1, ter podrobnosti glede preizkušanja njegovih sistemov.
  Investicijsko podjetje na zahtevo pristojnega organa predloži
  dodatne informacije o algoritemskem trgovanju in sistemih, ki jih za to dejavnost uporablja.

2a.
     
  Investicijsko podjetje, ki se ukvarja s strategijo visokofrekvenčnega trgovanja, na odobrenem obrazcu hrani grobe revizijske sledi vseh ponudb in trgovanja, opravljenih na mestih trgovanja, in jih na zahtevo predloži nacionalnemu pristojnemu organu.

3.   
  Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z vzdrževanjem trga, tudi s sodelovanjem v shemi vzdrževanja trga, ki jo ponuja mesto trgovanja, sklene zavezujoč pisni dogovor z mestom trgovanja glede bistvenih obveznosti, ki izhajajo iz vzdrževanja trga in spoštuje pogoje in pravila tega dogovora, vključno z določbami o likvidnosti. Investicijsko podjetje vzpostavi učinkovite sisteme in nadzor, s katerimi poskrbi za to, da ves čas izpolnjuje obveznosti iz dogovora. Če investicijsko podjetje uporabi algoritemsko strategijo trgovanja, da bi izpolnilo obveznosti, ki jih ima kot vzdrževalec trga, zagotovi, da algoritem deluje
  neprekinjeno v urah, ko poteka trgovanje na mestu trgovanja, ki mu algoritem pošilja naročila ali izvršuje naročila prek njegovih sistemov
  ter da parametri
  trgovanja ali omejitve
  algoritma
  zagotavljajo, da
  investicijsko podjetje
  objavlja zavezujoče ponudbe po konkurenčnih cenah, kar tem mestom trgovanja omogoča redno in stalno likvidnost ne glede na prevladujoče tržne pogoje
  , razen če je bil sprejet drugačen pisni dogovor
  .

4.   
  Investicijska podjetja ne zagotavljajo sponzoriranega in nezaščitenega dostopa do mesta trgovanja.
  Investicijsko podjetje, ki zagotavlja neposreden ▐ dostop do
  trga in
  mesta trgovanja, ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor, s katerimi zagotavlja ustrezno presojo in ponovno proučitev primernosti oseb, ki uporabljajo storitev, kot tudi, da je osebam, ki uporabljajo storitev, preprečeno, da bi presegle ustrezne vnaprej določene trgovalne in kreditne pragove, da se trgovanje oseb, ki uporabljajo storitev, ustrezno spremlja ter da ustrezen nadzor tveganj preprečuje trgovanje, ki bi lahko povzročalo tveganja za investicijsko podjetje ali ustvarjalo oziroma prispevalo k ustvarjanju motenj na trgu ali pa ne bi bilo v skladu z Uredbo (EU) št. [MAR] ali pravili mesta trgovanja. Investicijsko podjetje zagotavlja, da se med podjetjem in osebo sklene zavezujoč pisni dogovor glede ključnih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz opravljanja storitve, ter da podjetje v okviru tega dogovora obdrži odgovornost za zagotovitev, da je trgovanje z uporabo storitve skladno z zahtevami iz te direktive, Uredbe (EU) št. .../... [MAR] in pravili mesta trgovanja.

5.   Investicijsko podjetje, ki deluje kot klirinški član za druge osebe, ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor, s katerimi zagotavlja, da se klirinške storitve uporabljajo samo za osebe, ki so primerne in ustrezajo jasnim merilom ter da te osebe izpolnjujejo ustrezne zahteve za zmanjšanje tveganj za podjetje in trg. Investicijsko podjetje zagotavlja, da se med podjetjem in osebo sklene zavezujoč pisni dogovor glede ključnih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz opravljanja storitve.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi za določitev podrobnih organizacijskih zahtev iz odstavkov 1 do 5, ki jih morajo izpolnjevati investicijska podjetja, ki opravljajo različne investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve ali njihovo kombinacijo.

Člen 18

Trgovanje in zaključek poslov v okviru MTF in OTF

1.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, poleg izpolnjevanja organizacijskih zahtev iz člena 16 uvedejo pregledna pravila in postopke za pošteno in pravilno trgovanje ter uveljavijo objektivna merila za učinkovito izvrševanje naročil. Vzpostavijo ureditve za dobro upravljanje tehničnih operacij sistema, vključno z uvedbo učinkovitih nujnih ukrepov ob motnjah v sistemih.

2.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, uvedejo pregledna pravila glede meril za določanje finančnih instrumentov, s katerimi se lahko trguje v okviru njihovih sistemov.

Države članice zahtevajo, da kjer je ustrezno, investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zagotovijo ali se zadovoljivo prepričajo o dostopnosti zadostnih javno razpoložljivih informacij, ki njihovim uporabnikom omogočajo investicijsko presojo, ob upoštevanju narave uporabnikov in vrste instrumentov, s katerimi se trguje.

3.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, vzpostavijo, objavijo in vzdržujejo pregledna
  in nediskriminacijska
  pravila na podlagi objektivnih meril, ki veljajo za dostop do njihovih sistemov.

3a.
     
  Države članice od investicijskih podjetij ali upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo, da imajo vzpostavljene ureditve za jasno prepoznavanje kakršnega koli nasprotja interesov med interesi MTF, OTF, njegovih lastnikov ali upravljavcev ter dobrim delovanjem MTF ali OTF ter za obvladovanje potencialnih škodljivih posledic, ki izvirajo iz nasprotja interesov, za delovanje MTF, OTF ali za njegove udeležence.

4.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, jasno obvestijo svoje uporabnike o njihovih odgovornostih za poravnavo poslov, izvršenih v okviru zadevnega sistema. Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, vzpostavijo ureditev, potrebno za omogočanje učinkovite poravnave poslov, sklenjenih v okviru sistemov MTF ali OTF.

4a.
     
  Države članice zahtevajo, da ima MTF ali OTF vsaj tri dejansko dejavne člane ali uporabnike, pri čemer lahko vsak pri oblikovanju cen sodeluje z vsemi ostalimi.

5.   Če se s prenosljivim vrednostnim papirjem, ki je bil uvrščen v trgovanje na organiziranem trgu, trguje tudi na MTF ali OTF brez privolitve izdajatelja, izdajatelj nima obveznosti v zvezi z začetnim, stalnim ali priložnostnim finančnim razkritjem glede tega MTF ali OTF.

6.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja ali upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, takoj izpolnijo morebitna navodila s strani pristojnega organa v skladu s členom 72(1) o začasni ustavitvi trgovanja ali umiku finančnega instrumenta iz trgovanja.

7
  .   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo, da pristojnemu organu
  in organu ESMA
  predložijo podroben opis delovanja MTF ali OTF
  , vključno z morebitnimi povezavami z organiziranim trgom, MTF, OTF ali sistematičnim internalizatorjem, ki je v lasti istega investicijskega podjetja ali upravljavca trga, ali sodelovanjem z njimi ter seznam njihovih članov in/ali uporabnikov
  . Vsako dovoljenje, izdano investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga za registracijo MTF ali OTF, se priglasi organu ESMA. ESMA pripravi seznam vseh MTF in OTF v
  Evropski uniji
  . Seznam vsebuje informacije o storitvah, ki jih opravlja posamezen MTF ali OTF, in vključuje unikatno identifikacijsko kodo vsakega MTF in OTF, ki se uporablja v poročilih v skladu s členom 23 ter členoma 5 in 9 Uredbe št. .../... [MiFIR]. Register se redno posodablja. ESMA ta seznam objavi na svojem spletnem mestu in ga posodablja.

8.
     ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi obliko in vsebino opisa in priglasitve iz odstavka 8.

ESMA predloži Komisiji te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do
  [...] (42)

  .

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 19

Posebne zahteve za MTF

1.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF, zahtevajo, da poleg izpolnjevanja zahtev iz členov 16 in 18 vzpostavijo
  in izvajajo
  nediskrecijska pravila za izvrševanje naročil v sistemu.

2.   Države članice zahtevajo, da morajo biti pravila iz člena 18(4), ki urejajo dostop do MTF, skladna s pogoji iz člena 55(3).

3.   Države članice od investicijskih podjetij ali upravljavcev trga, ki upravljajo MTF, zahtevajo
  :

| (a) | da so primerno opremljena za obvladovanje tveganj, ki so jim izpostavljena, da vzpostavijo ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje kakršnih koli pomembnih tveganj za njihovo delovanje in da uvedejo učinkovite ukrepe za ublažitev teh tveganj; |
| --- | --- |

(a)

da so primerno opremljena za obvladovanje tveganj, ki so jim izpostavljena, da vzpostavijo ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje kakršnih koli pomembnih tveganj za njihovo delovanje in da uvedejo učinkovite ukrepe za ublažitev teh tveganj;

| (b) | da imajo vzpostavljene ureditve za jasno prepoznavanje in obvladovanje potencialnih škodljivih posledic, ki jih ima za delovanje MTF ali za njegove udeležence kakršno koli nasprotje interesov med interesi MTF, njegovih lastnikov ali upravljavca ter dobrim delovanjem MTF. |
| --- | --- |

(b)

da imajo vzpostavljene ureditve za jasno prepoznavanje in obvladovanje potencialnih škodljivih posledic, ki jih ima za delovanje MTF ali za njegove udeležence kakršno koli nasprotje interesov med interesi MTF, njegovih lastnikov ali upravljavca ter dobrim delovanjem MTF.

| (c) | da imajo vzpostavljeno učinkovito ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov; ter |
| --- | --- |

(c)

da imajo vzpostavljeno učinkovito ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov; ter

| (d) | da imajo v času izdaje dovoljenja in nenehno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njihovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki so jim izpostavljeni. |
| --- | --- |

(d)

da imajo v času izdaje dovoljenja in nenehno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njihovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki so jim izpostavljeni.

4.   Države članice od MTF zahtevajo, da
  delujejo v skladu s členom 51 in 51a in da
  imajo
  v ta namen
  vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve ▐.

5.   Države članice zagotovijo, da se členi 24, 25, 27 in 28 ne uporabljajo za posle, sklenjene v skladu s pravili, ki veljajo za MTF, med njegovimi člani ali udeleženci ali med MTF in njegovimi člani ali udeleženci v zvezi z uporabo MTF. Vseeno morajo člani ali udeleženci MTF izpolnjevati obveznosti iz členov 24, 25, 27 in 28 v zvezi s svojimi strankami, kadar v imenu strank izvršujejo njihova naročila prek sistemov MTF.

Člen 20

Posebne zahteve za OTF

1.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trgov, ki upravljajo OTF, zahtevajo, da vzpostavijo ureditev, ki preprečuje izvrševanje naročil strank v OTF v breme lastnega kapitala investicijskega podjetja ali upravljavca trga, ki upravlja OTF
  , ali katerega koli subjekta, ki je del iste skupine podjetij in/ali pravne osebe kot investicijsko podjetje in/ali upravljavec trga.

Investicijsko podjetje ali upravljavec trga ali kateri koli subjekt, ki je del iste skupine podjetij in/ali pravne osebe kot investicijsko podjetje in/ali upravljavec trga, v OTF, ki ga upravlja sam, ne deluje kot sistematični internalizator, OTF pa se ne poveže s sistematičnim internalizatorjem na način, ki omogoča prepletanje naročil v OTF in naročil ali ponudb v sistematičnem internalizatorju.
  Posamezen OTF se ne povezuje z drugim OTF na način, ki omogoča prepletanje naročil različnih OTF.

1a.
     
  Če je dovoljeno z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti ali emisijskimi kuponi trgovati na organiziranem trgu ali se z njimi trguje prek MTF, države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in vzdrževalci trga, ki upravljajo OTF, dovolijo, da se prek OTF izvršijo samo naročila velikega obsega.

1b.
     
  Investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo OTF, lahko pri upravljanju OTF sami presojajo o tem:

| (a) | kako se posel izvrši in |
| --- | --- |

(a)

kako se posel izvrši in

| (b) | kako stranke sodelujejo. |
| --- | --- |

(b)

kako stranke sodelujejo.

2.   Zahtevek za registracijo OTF vključuje podrobno pojasnilo, zakaj sistem ne ustreza organiziranemu trgu, MTF ali sistematičnemu internalizatorju in ne more poslovati kot eden od teh sistemov.
  Po registraciji upravljavec OTF letno poroča pristojnemu organu, tako da vključi posodobljeno pojasnilo.

2a.
     
  Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo OTF, zahtevajo, da sprejmejo ustrezne ukrepe za prepoznavanje in obvladovanje nasprotij interesov, ki se pojavljajo v zvezi z nadzorom in delovanjem OTF in bi lahko bili v škodo članov ali udeležencev OTF.

3.   Države članice zagotovijo, da se za posle, ki se sklepajo v OTF, uporabljajo členi 24, 25, 27 in 28.

4.   
  Države
  članice od
  OTF
  zahtevajo, da
  delujejo v skladu s členom 51 in 51a ter da
  imajo
  v ta namen
  vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve ▐.

POGLAVJE II

POGOJI POSLOVANJA INVESTICIJSKIH PODJETIJ

ODDELEK 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 21

Redni pregled izpolnjevanja pogojev za začetno dovoljenje

1.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje na njihovem ozemlju, ves čas izpolnjuje pogoje za začetno dovoljenje iz poglavja I tega naslova.

2.   Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da uvedejo ustrezne metode spremljanja, ali investicijska podjetja izpolnjujejo obveznost iz odstavka 1. Od investicijskih podjetij zahtevajo, da pristojne organe obvestijo o kakršnih koli pomembnih spremembah glede pogojev za začetno dovoljenje.

ESMA lahko razvije smernice za metode spremljanja iz tega odstavka.

Člen 22

Splošna obveznost glede stalnega nadzora

▐ Države članice zagotovijo, da pristojni organi spremljajo dejavnosti investicijskih podjetij, da bi lahko ocenili skladnost s pogoji poslovanja iz te direktive. Države članice zagotovijo, da so uvedeni ustrezni ukrepi, ki pristojnim organom omogočajo pridobitev informacij, potrebnih za ocenitev skladnosti investicijskih podjetij z navedenimi obveznostmi.

Člen 23

Nasprotje interesov

1.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja sprejmejo vse
  potrebne
  ukrepe za prepoznavanje nasprotij interesov med njimi, vključno z njihovimi poslovodji, zaposlenimi in vezanimi zastopniki, ali katero koli osebo, ki je z njimi neposredno ali posredno povezana prek obvladovanja, in njihovimi strankami ali med eno in drugo stranko, do katerih pride pri opravljanju katere koli investicijske ali pomožne storitve ali njune kombinacije
  , tudi kot posledica sprejemanja spodbud tretjih strani ali strukture plačil in drugih spodbud v samem podjetju
  .

2.   Če organizacijski ali administrativni ukrepi, ki jih v skladu s členom 16(3) sprejme investicijsko podjetje za
  preprečevanje ali
  obvladovanje nasprotij interesov, ne zadoščajo, da bi lahko s primerno stopnjo verjetnosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom strank preprečena, mora investicijsko podjetje stranki jasno razkriti splošno naravo in/ali vire nasprotij interesov, preden začne poslovati v njenem imenu.

3.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94:

| (a) | za opredelitev ukrepov, za katere se lahko razumno pričakuje, da jih bodo investicijska podjetja sprejela za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkritje nasprotij interesov pri opravljanju raznih investicijskih in pomožnih storitev in njihovih kombinacij; |
| --- | --- |

(a)

za opredelitev ukrepov, za katere se lahko razumno pričakuje, da jih bodo investicijska podjetja sprejela za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkritje nasprotij interesov pri opravljanju raznih investicijskih in pomožnih storitev in njihovih kombinacij;

| (b) | za vzpostavitev ustreznih meril za določanje vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovali interesom strank ali potencialnih strank investicijskega podjetja. |
| --- | --- |

(b)

za vzpostavitev ustreznih meril za določanje vrst nasprotij interesov, ki bi lahko škodovali interesom strank ali potencialnih strank investicijskega podjetja.

ODDELEK 2

DOLOČBE ZA ZAGOTOVITEV ZAŠČITE VLAGATELJEV

Člen 24

Splošna načela in informacije za stranke

1.   Države članice od investicijskega podjetja zahtevajo, da se pri opravljanju investicijskih storitev ali, kjer je ustrezno, pomožnih storitev za stranke obnaša pošteno, pravično in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi stranke in zlasti spoštuje načela iz tega člena in člena 25.

1a.
     
  Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja, ki oblikujejo naložbene produkte ali strukturirane vloge za prodajo profesionalnim ali neprofesionalnim strankam, svoje produkte oblikujejo tako, da zadostijo potrebam opredeljenega ciljnega trga v okviru zadevne kategorije strank. Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja s smotrnimi ukrepi zagotovijo, da se posamezni naložbeni produkti tržijo in prodajajo strankam v ciljni skupini ter da prodajni cilji in notranji sistemi nagrajevanja ali spodbud ne spodbujajo trženja in prodaje naložbenega produkta zunaj ciljne skupine. Države članice od investicijskih podjetij, ki oblikujejo naložbene produkte ali strukturirane vloge za prodajo profesionalnim ali neprofesionalnim strankam, zahtevajo, da vse tretje distributerje obvestijo o ciljnem trgu za produkt.

1b.
     
  Države članice zagotovijo, da način, kako investicijsko podjetje nagrajuje svoje osebje, imenovane zastopnike ali druga investicijska podjetja, ni v nasprotju z njihovo obveznostjo, da ravnajo v najboljšem interesu strank. Države članice zagotovijo, da v primerih, ko osebje svetuje o finančnih instrumentih, jih trži ali prodaja neprofesionalnim strankam, uporabljene plačilne strukture ne omejujejo njihove sposobnosti, da po potrebi podajo nepristransko priporočilo ali posredujejo informacije na pošten, jasen in nezavajajoč način v skladu z odstavkom 2 in tako, da tudi sicer ne prihaja do nepotrebnega nasprotja interesov.

Države članice, zlasti zagotovijo, da:

| (a) | plačilo ni pretežno odvisno od prodajnih ciljev ali dobičkonosnosti produkta ali finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

plačilo ni pretežno odvisno od prodajnih ciljev ali dobičkonosnosti produkta ali finančnega instrumenta;

| (b) | plačilo ali druga ureditev, vključno z oceno uspešnosti, sodelavcev ne spodbujajo k temu, da bi neprofesionalnim strankam priporočali nek naložbeni produkt, čeprav bi investicijsko podjetje lahko ponudilo drug naložbeni produkt ali finančni instrument, ki bi bolje ustrezal ciljem stranke. |
| --- | --- |

(b)

plačilo ali druga ureditev, vključno z oceno uspešnosti, sodelavcev ne spodbujajo k temu, da bi neprofesionalnim strankam priporočali nek naložbeni produkt, čeprav bi investicijsko podjetje lahko ponudilo drug naložbeni produkt ali finančni instrument, ki bi bolje ustrezal ciljem stranke.

1c.
     
  Države članice poskrbijo, da ne velja, da bi investicijska podjetja izpolnjevala obveznosti iz člena 23 ali prvega odstavka tega člena, zlasti če plačajo neki osebi, razen stranki, pristojbino ali provizijo ali prejmejo pristojbino ali provizijo ali zagotovijo nedenarno korist v zvezi z opravljanjem investicijske storitve ali pomožne storitve ali so je deležni od tretje osebe razen stranke, razen če se plačilo pristojbine ali provizije ali zagotovitev nedenarne koristi namenjeno večanju kakovosti določene storitve za stranko in ne vpliva na obveznost podjetja, da ukrepa pošteno, pravično in strokovno v skladu z najboljšimi interesi stranke in:

| (a) | prenese na vlagatelja z dokumentacijo, ki vsebuje podrobnosti o vseh storitvah in pristojbinah ali provizijah, ki so s tem povezane; |
| --- | --- |

(a)

prenese na vlagatelja z dokumentacijo, ki vsebuje podrobnosti o vseh storitvah in pristojbinah ali provizijah, ki so s tem povezane;

| (b) | če je potrebno za opravljanje investicijske storitve ali to storitev omogoči, na primer za stroške hrambe, poravnave ali menjave, zakonske dajatve ali pravne stroške, in po svoji naravi ne more povzročiti navzkrižja z dolžnostmi podjetja, da ravna pošteno, pravično in strokovno v skladu z najboljšimi interesi svojih strank; or |
| --- | --- |

(b)

če je potrebno za opravljanje investicijske storitve ali to storitev omogoči, na primer za stroške hrambe, poravnave ali menjave, zakonske dajatve ali pravne stroške, in po svoji naravi ne more povzročiti navzkrižja z dolžnostmi podjetja, da ravna pošteno, pravično in strokovno v skladu z najboljšimi interesi svojih strank; or

| (c) | so njegov obstoj, narava in znesek oziroma, če zneska ni mogoče zanesljivo določiti, metoda njegovega izračuna, stranki jasno, izčrpno, natančno in razumljivo prikazani še pred začetkom opravljanja storitve; |
| --- | --- |

(c)

so njegov obstoj, narava in znesek oziroma, če zneska ni mogoče zanesljivo določiti, metoda njegovega izračuna, stranki jasno, izčrpno, natančno in razumljivo prikazani še pred začetkom opravljanja storitve;

razen če države članice določijo, da so zahteve tega odstavka izpolnjene šele, ko se vrednost pristojbine, provizije ali nedenarne koristi prenese na stranko. [Sprememba 5]

2.   Vse informacije, vključno s tržnimi sporočili, ki jih investicijsko podjetje naslovi na stranke ali potencialne stranke, morajo biti poštene, jasne in ne smejo zavajati. Tržna sporočila morajo biti jasno prepoznavna kot taka.

3.   Strankam ali potencialnim strankam se
  v primernem trenutku
  zagotovijo ustrezne informacije o:

| — | investicijskem podjetju in njegovih storitvah;
  pri investicijskem svetovanju informacije določajo obseg produkta, na katerega se svetovanje nanaša, |
| --- | --- |

—

investicijskem podjetju in njegovih storitvah;
  pri investicijskem svetovanju informacije določajo obseg produkta, na katerega se svetovanje nanaša,

| — | strukturah produktov in kategorizaciji strank na predvidenem ciljnem trgu,
  finančnih instrumentih in predlaganih investicijskih strategijah, kar bi moralo zajemati ustrezna navodila in opozorila glede tveganj v zvezi z investicijami v te
  strukture produktov, finančne
  instrumente ali v zvezi s posamezno investicijsko strategijo, |
| --- | --- |

—

strukturah produktov in kategorizaciji strank na predvidenem ciljnem trgu,
  finančnih instrumentih in predlaganih investicijskih strategijah, kar bi moralo zajemati ustrezna navodila in opozorila glede tveganj v zvezi z investicijami v te
  strukture produktov, finančne
  instrumente ali v zvezi s posamezno investicijsko strategijo,

| — | mestih izvrševanja, |
| --- | --- |

—

mestih izvrševanja,

| — | stroških in s tem povezanih dajatvah
  , ki se nanašajo na investicijske ali pomožne storitve ter vse naložbene produkte, strukturirane vloge ali finančne instrumente, priporočene ali tržene strankam
  . |
| --- | --- |

—

stroških in s tem povezanih dajatvah
  , ki se nanašajo na investicijske ali pomožne storitve ter vse naložbene produkte, strukturirane vloge ali finančne instrumente, priporočene ali tržene strankam
  .

Za vse naložbene produkte obsegajo informacije iz prvega pododstavka skupne stroške naložbe s pomočjo standardiziranega prikaza kumulativnega učinka vseh odbitkov, vključno s pristojbinami in stroški, na donos, če ti niso posledica osnovnega tržnega tveganja. Podlaga je standardizirana napoved, izražena v gotovinskem znesku pred naložbo in vsaj enkrat letno za vsako obstoječo naložbo.

3a.
     
  Pri investicijskem svetovanju ali diskrecijskem upravljanju portfelja se ustrezne informacije iz odstavka 3 zagotavljajo pred svetovanjem in obsegajo naslednje:

| (a) | nabor naložbenih produktov in finančnih instrumentov, na katere se priporočilo opira, in zlasti podatke o tem, ali je nabor omejen na finančne instrumente, ki jih izdajajo ali zagotavljajo subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem; |
| --- | --- |

(a)

nabor naložbenih produktov in finančnih instrumentov, na katere se priporočilo opira, in zlasti podatke o tem, ali je nabor omejen na finančne instrumente, ki jih izdajajo ali zagotavljajo subjekti, ki so tesno povezani z investicijskim podjetjem;

| (b) | podatke o tem, ali stranka plača pristojbino za svetovanje in, če je temu tako, pristojbino ali osnovo za njen izračun; |
| --- | --- |

(b)

podatke o tem, ali stranka plača pristojbino za svetovanje in, če je temu tako, pristojbino ali osnovo za njen izračun;

| (c) | podatke o tem, ali podjetje v zvezi z investicijskim svetovanjem prejema pristojbine, provizije, denarne ali nedenarne koristi ali druge spodbude od tretjih strani in, če je primerno, mehanizme za prenos spodbud na stranko; |
| --- | --- |

(c)

podatke o tem, ali podjetje v zvezi z investicijskim svetovanjem prejema pristojbine, provizije, denarne ali nedenarne koristi ali druge spodbude od tretjih strani in, če je primerno, mehanizme za prenos spodbud na stranko;

| (d) | navedbo tega, ali bo investicijsko podjetje stranki zagotavljalo redne ocene ustreznosti finančnih instrumentov, ki ji jih priporoča. |
| --- | --- |

(d)

navedbo tega, ali bo investicijsko podjetje stranki zagotavljalo redne ocene ustreznosti finančnih instrumentov, ki ji jih priporoča.

Informacije iz prvega pododstavka
  in odstavka 1c(c) se zagotavljajo
  v razumljivi obliki na tak način, da so stranke ali potencialne stranke v razumni meri sposobne razumeti naravo in tveganja investicijske storitve in specifične vrste ponujenega finančnega instrumenta ter tako na obveščeni podlagi sprejemati investicijske odločitve.
  Države članice lahko zahtevajo, da se te
  informacije ▐ posredujejo v standardizirani obliki.

4.   Če se investicijska storitev ponuja kot del finančnega proizvoda, za katerega že veljajo druge določbe zakonodaje
  Evropske unije
  ali splošnih evropskih standardov v zvezi s kreditnimi institucijami in potrošniškimi krediti glede zahtev po informacijah, za to storitev ne veljajo tudi obveznosti iz odstavkov 2
  ,3 in 3a
  .

5.   
  Države članice lahko tudi prepovejo ali nadalje omejijo ponujanje ali sprejemanje pristojbin, provizij ali nedenarnih koristi v zvezi z zagotavljanjem investicijskega svetovanja ali diskrecijskega upravljanja portfelja. To lahko zajema zahtevo, da se vse take pristojbine, provizije ali nedenarne koristi vrnejo stranki ali pobotajo s pristojbinami, ki jih je stranka plačala.

5a.
     
  Države članice zahtevajo, da mora investicijsko podjetje, ki obvesti stranko, da investicijsko svetovanje ali diskrecijsko upravljanje portfelja opravlja neodvisno, oceniti dovolj veliko število na trgu razpoložljivih naložbenih produktov ali finančnih instrumentov, ki so dovolj raznoliki glede na zvrst in izdajatelja ali ponudnika produkta, da zagotovo lahko ustrezno izpolni investicijske cilje stranke in ni omejeno na finančne instrumente, ki jih izdajo ali zagotovijo subjekti, ki so z njim tesno povezani.

Kadar investicijsko podjetje obvesti stranko, da investicijsko svetovanje opravlja neodvisno, države članice zagotovijo, da je sprejemanje kakršnih koli pristojbin, provizij ali nedenarnih koristi v zvezi z investicijskim svetovanjem ali diskrecijskim upravljanjem portfelja prepovedano. [Sprememba 6]

6.   
  Države članice zahtevajo, da
  investicijsko podjetje
  , ki
  zagotavlja storitev
  diskrecijskega
  upravljanja portfelja,
  v rednem poročilu razkrije vse spodbude v zvezi z diskrecijskim upravljanjem portelja
  , ki jih
  je plačalo ali sprejelo med predhodnim obdobjem. Države članice zagotovijo
  ,
  da investicijsko podjetje ne nagrajuje svojih zaposlenih, zastopnikov ali drugih povezanih investicijskih podjetij oziroma da njihove uspešnosti ne ocenjuje na način,
  ki
  bi bil
  v
  nasprotju z obveznostjo podjetja, da
  ukrepa
  v najboljšem interesu stranke
  . [Sprememba 7]

7.   Kadar se investicijska storitev ponuja
  neprofesionalni stranki
  skupaj z drugo storitvijo ali produktom kot del paketa ali kot pogoj za isti dogovor ali paket, investicijsko podjetje obvesti stranko, ali je možno kupiti posamezne komponente ločeno, in za vsako komponento pripravi ločeno evidenco stroškov.

ESMA
  v sodelovanju z evropskim nadzornim organom (Evropskim bančnim organom) in evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine) prek skupnega odbora evropskega nadzornega organa najpozneje do [...] (43)

  pripravi in redno posodablja smernice za oceno in nadzor navzkrižne prodaje, v katerih navede zlasti okoliščine, v katerih navzkrižna prodaja ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 1.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi, ki zagotavljajo, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev strankam spoštujejo načela, določena v
  tem členu, vključno s pogoji, ki jih morajo izpolnjevati informacije, da so poštene, jasne in nezavajajoče, podrobnostmi o vsebini in obliki obveščanja strank
  v
  zvezi z investicijskimi podjetji in njihovimi storitvami, merili za ocenjevanje različnih izdajateljev ali ponudnikov produkta v zvezi z njihovim neodvisnim investicijskim svetovanjem, merili za ocenjevanje podjetij, ki sprejemajo spodbude, v zvezi z njihovim spoštovanjem obveznosti, da ukrepajo pošteno, pravično in strokovno v skladu z najboljšimi interesi strank.
  V teh delegiranih aktih se upoštevajo: [Sprememba 8]

| (a) | narava storitve oz. storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, predmeta, obsega in pogostosti poslov; |
| --- | --- |

(a)

narava storitve oz. storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, predmeta, obsega in pogostosti poslov;

| (b) | narava
  naložbenih
  produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov in vlog iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(b)

narava
  naložbenih
  produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov in vlog iz člena 1(2);

| (c) | neprofesionalna oz. profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavka 3, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke
  ; |
| --- | --- |

(c)

neprofesionalna oz. profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavka 3, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke
  ;

| (ca) | parametri za standardizirane prikaze iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(ca)

parametri za standardizirane prikaze iz odstavka 3.

Člen 25

Presoja primernosti in ustreznosti ter poročanje strankam

| -1. | Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da poskrbijo in dokažejo, da imajo fizične osebe, ki v imenu investicijskega podjetja opravljajo investicijsko svetovanje za stranke ali tem dajejo informacije o naložbenih produktih, investicijskih storitvah ali pomožnih storitvah, potrebno znanje in so primerno usposobljeni za izpolnitev svojih obveznosti iz člena 24 in tega člena ter da objavijo merila za oceno znanja in usposobljenosti. |
| --- | --- |

-1.

Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da poskrbijo in dokažejo, da imajo fizične osebe, ki v imenu investicijskega podjetja opravljajo investicijsko svetovanje za stranke ali tem dajejo informacije o naložbenih produktih, investicijskih storitvah ali pomožnih storitvah, potrebno znanje in so primerno usposobljeni za izpolnitev svojih obveznosti iz člena 24 in tega člena ter da objavijo merila za oceno znanja in usposobljenosti.

| 1. | Pri izvajanju investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev mora investicijsko podjetje pridobiti potrebne informacije v zvezi z znanjem in izkušnjami stranke ali potencialne stranke na investicijskem področju glede na specifičen produkt ali storitev, njen finančni položaj,
  kar vključuje njeno zmožnost premoščanja izgub, dovoljeno tveganje
  in njene investicijske cilje, da bi podjetje stranki ali potencialni stranki lahko priporočilo investicijske storitve in finančne instrumente, ki so primerni zanjo in predvsem v skladu z njenim dovoljenim tveganjem.

  Države članice zagotovijo, da je pri investicijskem svetovanju podjetja, ki priporoča sveženj povezanih storitev ali produktov v skladu s členom 24(7), za stranko primerna vsaka posamezna sestavina in skupni sveženj. |
| --- | --- |

1.

Pri izvajanju investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev mora investicijsko podjetje pridobiti potrebne informacije v zvezi z znanjem in izkušnjami stranke ali potencialne stranke na investicijskem področju glede na specifičen produkt ali storitev, njen finančni položaj,
  kar vključuje njeno zmožnost premoščanja izgub, dovoljeno tveganje
  in njene investicijske cilje, da bi podjetje stranki ali potencialni stranki lahko priporočilo investicijske storitve in finančne instrumente, ki so primerni zanjo in predvsem v skladu z njenim dovoljenim tveganjem.

| 2. | Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja pri opravljanju drugih investicijskih storitev kot tistih iz odstavka 1 prosijo stranko ali potencialno stranko, naj jim da informacije v zvezi z njenim znanjem in izkušnjami na investicijskem področju glede specifičnih vrst ponujenih ali zahtevanih produktov ali storitev, da bi investicijsko podjetje lahko ocenilo, ali predvidena investicijska storitev ali produkt ustreza stranki.
  Če se predvidi sveženj storitev ali produktov v skladu s členom 24(7), je treba pri oceni upoštevati tako primernost vsake posamezne sestavine kot tudi skupnega svežnja.


  Če investicijsko podjetje na podlagi informacij, prejetih v skladu s prejšnjim pododstavkom, meni, da produkt ali storitev ne ustreza stranki ali potencialni stranki, investicijsko podjetje opozori stranko ali potencialno stranko. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki.
  Če stranke ali potencialne stranke ne zagotovijo informacij iz prvega pododstavka ali če posredujejo nezadostne informacije o svojem znanju in izkušnjah, jih investicijsko podjetje opozori, da samo ne more ugotoviti, ali je predvidena storitev ali produkt za stranko ustrezna. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki. |
| --- | --- |

2.

Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja pri opravljanju drugih investicijskih storitev kot tistih iz odstavka 1 prosijo stranko ali potencialno stranko, naj jim da informacije v zvezi z njenim znanjem in izkušnjami na investicijskem področju glede specifičnih vrst ponujenih ali zahtevanih produktov ali storitev, da bi investicijsko podjetje lahko ocenilo, ali predvidena investicijska storitev ali produkt ustreza stranki.
  Če se predvidi sveženj storitev ali produktov v skladu s členom 24(7), je treba pri oceni upoštevati tako primernost vsake posamezne sestavine kot tudi skupnega svežnja.

Če investicijsko podjetje na podlagi informacij, prejetih v skladu s prejšnjim pododstavkom, meni, da produkt ali storitev ne ustreza stranki ali potencialni stranki, investicijsko podjetje opozori stranko ali potencialno stranko. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki.

Če stranke ali potencialne stranke ne zagotovijo informacij iz prvega pododstavka ali če posredujejo nezadostne informacije o svojem znanju in izkušnjah, jih investicijsko podjetje opozori, da samo ne more ugotoviti, ali je predvidena storitev ali produkt za stranko ustrezna. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki.

| 3. | Države članice dovolijo investicijskim podjetjem, da pri opravljanju investicijskih storitev, ki zajemajo le izvrševanje ali sprejemanje in posredovanje naročil strank s pomožnimi storitvami ali brez, z izjemo pomožnih storitev iz oddelka B (1) Priloge 1, strankam zagotovijo te investicijske storitve, ne da bi bilo za to treba pridobiti informacije ali opraviti presojo iz odstavka 2, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | storitve se nanašajo na katerega koli od naslednjih finančnih instrumentov:






  (i) | delnice, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali enakovrednem trgu tretje države ali v MTF, kadar gre za delnice v podjetjih, razen delnic v kolektivnih naložbenih podjemih, ki niso KNPVP, in delnic, ki zajemajo izvedeni finančni instrument
  , razen če ta ne povečuje tveganja za vlagatelja
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Države članice dovolijo investicijskim podjetjem, da pri opravljanju investicijskih storitev, ki zajemajo le izvrševanje ali sprejemanje in posredovanje naročil strank s pomožnimi storitvami ali brez, z izjemo pomožnih storitev iz oddelka B (1) Priloge 1, strankam zagotovijo te investicijske storitve, ne da bi bilo za to treba pridobiti informacije ali opraviti presojo iz odstavka 2, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

storitve se nanašajo na katerega koli od naslednjih finančnih instrumentov:

(i)

delnice, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali enakovrednem trgu tretje države ali v MTF, kadar gre za delnice v podjetjih, razen delnic v kolektivnih naložbenih podjemih, ki niso KNPVP, in delnic, ki zajemajo izvedeni finančni instrument
  , razen če ta ne povečuje tveganja za vlagatelja
  ;

| (ii) | obveznice ali druge oblike listinjenega dolga, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali ustreznem trgu tretje države ali v MTF, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere
  bi
  stranka težko
  razumela
  zadevno tveganje,
  razen če izvedeni finančni instrument ne povečuje tveganja za vlagatelja
  ; |
| --- | --- |

(ii)

obveznice ali druge oblike listinjenega dolga, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali ustreznem trgu tretje države ali v MTF, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere
  bi
  stranka težko
  razumela
  zadevno tveganje,
  razen če izvedeni finančni instrument ne povečuje tveganja za vlagatelja
  ;

| (iii) | instrumente denarnega trga, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere
  bi
  stranka težko
  razumela
  zadevno tveganje
  , razen če izvedeni finančni instrument ne povečuje tveganja za vlagatelja
  ; |
| --- | --- |

(iii)

instrumente denarnega trga, razen tistih, ki zajemajo izvedeni finančni instrument ali vključujejo strukturo, zaradi katere
  bi
  stranka težko
  razumela
  zadevno tveganje
  , razen če izvedeni finančni instrument ne povečuje tveganja za vlagatelja
  ;

| (iv) | delnice ali enote v KNPVP ▐; |
| --- | --- |

(iv)

delnice ali enote v KNPVP ▐;

| (v) | druge nekompleksne finančne instrumente za namene tega odstavka. |
| --- | --- |

(v)

druge nekompleksne finančne instrumente za namene tega odstavka.

Če so izpolnjene zahteve in postopek iz pododstavkov 3 in 4 odstavka 1 člena 4 Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (44), se za namene te točke trg tretje države šteje za enakovrednega organiziranemu trgu;

| (b) | storitev se opravlja na pobudo stranke ali potencialne stranke; |
| --- | --- |

(b)

storitev se opravlja na pobudo stranke ali potencialne stranke;

| (c) | stranka ali potencialna stranka je jasno obveščena, da investicijsko podjetje pri opravljanju te storitve ni dolžno oceniti primernosti ali ustreznosti zagotovljenega ali ponujenega instrumenta ali storitve in da zato ni deležno ustrezne zaščite v zvezi z zadevnimi pravili o poslovanju. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki. |
| --- | --- |

(c)

stranka ali potencialna stranka je jasno obveščena, da investicijsko podjetje pri opravljanju te storitve ni dolžno oceniti primernosti ali ustreznosti zagotovljenega ali ponujenega instrumenta ali storitve in da zato ni deležno ustrezne zaščite v zvezi z zadevnimi pravili o poslovanju. To opozorilo se lahko posreduje v standardizirani obliki.

| (d) | investicijsko podjetje izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 23. |
| --- | --- |

(d)

investicijsko podjetje izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 23.

| 4. | Investicijsko podjetje vzpostavi dosje, ki zajema dokument ali dokumente, sklenjene med podjetjem in stranko, ki določajo pravice in obveznosti strani ter druge pogoje, pod katerimi podjetje opravlja storitve za stranko. Pravice in dolžnosti pogodbenih strank so lahko vključene z navedbo drugih dokumentov ali pravnih besedil. |
| --- | --- |

4.

Investicijsko podjetje vzpostavi dosje, ki zajema dokument ali dokumente, sklenjene med podjetjem in stranko, ki določajo pravice in obveznosti strani ter druge pogoje, pod katerimi podjetje opravlja storitve za stranko. Pravice in dolžnosti pogodbenih strank so lahko vključene z navedbo drugih dokumentov ali pravnih besedil.

| 5. | Stranka mora od investicijskega podjetja v pisni obliki prejeti primerna poročila
  na trajnem nosilcu podatkov
  o storitvah, ki jih zagotavlja strankam. Ta poročila vključujejo redna sporočila strankam ob upoštevanju kompleksnosti zadevnih finančnih instrumentov in narave storitev, ki se zagotavljajo stranki, ter, kadar je ustrezno, vključujejo stroške v zvezi s posli in storitvami v imenu stranke. Če podjetje opravlja storitve investicijskega svetovanja
  za neprofesionalne stranke
  ,
  stranki na trajnem nosilcu podatkov zagotovi zapis, iz katerega izhajajo vsaj cilji stranke, priporočilo in podatki o tem
  , kako zagotovljeno svetovanje ustreza osebnim značilnostim
  in ciljem
  stranke.
  Če investicijsko podjetje diskrecijsko upravlja portfelje ali če investicijsko podjetje, ki zagotavlja investicijsko svetovanje, obvesti stranko, da ponuja redno oceno primernosti v skladu s členom 24(3a)(d), se stranka obvesti o pogostosti ocene, s tem povezano sporočanje in poročilo pa vsebuje informacije o uspešnosti zadevnega finančnega instrumenta ter posodobljeno oceno primernosti teh naložbenih produktov pri investicijskem svetovanju ali diskrecijskem upravljanju portfelja. |
| --- | --- |

5.

Stranka mora od investicijskega podjetja v pisni obliki prejeti primerna poročila
  na trajnem nosilcu podatkov
  o storitvah, ki jih zagotavlja strankam. Ta poročila vključujejo redna sporočila strankam ob upoštevanju kompleksnosti zadevnih finančnih instrumentov in narave storitev, ki se zagotavljajo stranki, ter, kadar je ustrezno, vključujejo stroške v zvezi s posli in storitvami v imenu stranke. Če podjetje opravlja storitve investicijskega svetovanja
  za neprofesionalne stranke
  ,
  stranki na trajnem nosilcu podatkov zagotovi zapis, iz katerega izhajajo vsaj cilji stranke, priporočilo in podatki o tem
  , kako zagotovljeno svetovanje ustreza osebnim značilnostim
  in ciljem
  stranke.
  Če investicijsko podjetje diskrecijsko upravlja portfelje ali če investicijsko podjetje, ki zagotavlja investicijsko svetovanje, obvesti stranko, da ponuja redno oceno primernosti v skladu s členom 24(3a)(d), se stranka obvesti o pogostosti ocene, s tem povezano sporočanje in poročilo pa vsebuje informacije o uspešnosti zadevnega finančnega instrumenta ter posodobljeno oceno primernosti teh naložbenih produktov pri investicijskem svetovanju ali diskrecijskem upravljanju portfelja.

| 6. | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94, ki zagotavljajo, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela
  iz odstavkov 1 do 5
  . V teh delegiranih aktih
  so določena zlasti merila za oceno znanja in usposobljenosti, ki se zahtevata v odstavku 1, in
  se upoštevajo:






  (a) | narava storitve oz. storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, predmeta, obsega in pogostosti poslov; |
| --- | --- | --- |

6.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94, ki zagotavljajo, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela
  iz odstavkov 1 do 5
  . V teh delegiranih aktih
  so določena zlasti merila za oceno znanja in usposobljenosti, ki se zahtevata v odstavku 1, in
  se upoštevajo:

(a)

narava storitve oz. storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, predmeta, obsega in pogostosti poslov;

| (b) | narava produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov in bančnih vlog iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(b)

narava produktov, ki so ponujeni ali o katerih se razmišlja, vključno z različnimi vrstami finančnih instrumentov in bančnih vlog iz člena 1(2);

| (c) | neprofesionalna oz. profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavka 5, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(c)

neprofesionalna oz. profesionalna narava stranke ali potencialne stranke ali, v primeru odstavka 5, njihova uvrstitev med primerne nasprotne stranke.

| 7. | ESMA do
  [...] (45)

  pripravi in redno posodablja smernice za oceno finančnih instrumentov, ki vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, v skladu z odstavkom 3(a). |
| --- | --- |

7.

ESMA do
  [...] (45)

  pripravi in redno posodablja smernice za oceno finančnih instrumentov, ki vključujejo strukturo, zaradi katere stranka težko razume zadevno tveganje, v skladu z odstavkom 3(a).

Člen 26

Opravljanje storitev prek posredovanja drugega investicijskega podjetja

Države članice dovolijo investicijskemu podjetju, ki prek posredovanja drugega investicijskega podjetja prejme navodilo, naj opravi investicijske ali pomožne storitve za račun stranke, da se zanaša na informacije o stranki, ki jih posreduje to drugo podjetje. Investicijsko podjetje, ki posreduje navodila, ostane odgovorno za popolnost in točnost posredovanih informacij.

Investicijsko podjetje, ki na ta način prejme navodila, da naj začne opravljati storitve za račun stranke, se lahko zanaša tudi na morebitna priporočila v zvezi s storitvijo ali poslom, ki jih je stranki dalo drugo investicijsko podjetje. Investicijsko podjetje, ki posreduje navodila, ostane odgovorna za ustreznost danih priporočil ali nasvetov za stranko.

Investicijsko podjetje, ki prejme navodila ali naročila stranke prek posredovanja drugega investicijskega podjetja, ostane odgovorno za izvedbo storitve ali sklenitev posla na osnovi takih informacij ali priporočil v skladu z ustreznimi določbami iz tega naslova.

Člen 27

Obveznost izvršitve naročil pod pogoji, ki so za stranko najugodnejši

1.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da ukrenejo vse potrebno, da bi pri izvrševanju naročil dosegla najboljše možne rezultate za stranke, ob upoštevanju cene, stroškov, hitrosti, verjetnosti izvršitve in poravnave, obsega, narave ali kakršnega koli drugega vidika v zvezi z izvršitvijo naročila. Ne glede na to pa v primeru, da stranka da specifična navodila, investicijsko podjetje izvrši naročilo po specifičnih navodilih.

Če investicijsko podjetje izvršuje naročilo v imenu neprofesionalne stranke, se določijo najboljši možni rezultati glede na skupno oceno, ki obsega ceno finančnega instrumenta in z izvršitvijo povezane stroške, upoštevaje vse stroške, ki jih je imela stranka in so neposredno povezani z izvršitvijo naročila, vključno s pristojbinami za izvršitev, stroški obračuna in poravnave ter drugimi pristojbinami, plačanimi tretjim osebam, ki so udeležene pri izvršitvi naročila.

1a.
     
  Investicijsko podjetje ne prejme plačila, popusta ali nedenarne koristi za usmerjanje naročil na določeno mesto trgovanja ali mesto izvrševanja.

2.   Države članice od vseh mest izvrševanja zahtevajo, da javnosti vsaj enkrat
  na četrtletje
  brezplačno dajo na razpolago podatke o kakovosti izvrševanja poslov na zadevnem mestu
  in da investicijsko podjetje po izvršitvi posla v imenu stranke slednjo na zahtevo obvesti, kje je bilo naročilo izvršeno
  . Redna poročila vključujejo podatke o cenah, hitrosti izvrševanja in verjetnosti izvrševanja za posamezne finančne instrumente.

3.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo uvedbo in izvajanje učinkovite ureditve za skladnost z odstavkom 1. Države članice zlasti zahtevajo, da investicijska podjetja uvedejo in izvajajo politiko izvrševanja naročil, ki jim omogoča, da za naročila strank dobijo najboljše možne rezultate v skladu z odstavkom 1.

4.   Politika izvrševanja naročil mora za vsak razred instrumentov zajemati informacije o različnih mestih, na katerih investicijsko podjetje izvršuje naročila svojih strank, in dejavnikih, ki vplivajo na izbiro mesta izvršitve. Zajema vsaj tista mesta, ki investicijskemu podjetju omogočajo, da konsistentno dosega najboljše možne rezultate za izvršitev naročil strank.

Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da strankam zagotovijo ustrezne informacije o svoji politiki izvrševanja naročil. V teh informacijah jasno, dovolj podrobno in tako, da jih stranke zlahka razumejo, pojasnijo, kako bo podjetje izvrševalo naročila za stranko. Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da pridobijo predhodno privolitev strank v njihovo politiko izvrševanja naročil.

Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje, če politika izvrševanja naročil predvideva možnost izvrševanja naročil strank zunaj organiziranega trga, MTF ali OTF, zlasti obvesti svoje stranke o tej možnosti. Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da od strank pridobijo predhodno izrecno privolitev, preden začnejo izvrševati njihova naročila zunaj organiziranega trga MTF ali OTF. Investicijska podjetja lahko to privolitev pridobijo v obliki splošnega sporazuma ali za posamezne posle.

4a.
     
  Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da vsako četrtletje za vsako kategorijo finančnih instrumentov pripravijo povzetek in v njem objavijo pet mest izvrševanja, ki so glede na obseg trgovanja najpomembnejša in na katerih so v preteklem četrtletju izvrševala naročila strank, ter podatke o doseženi kakovosti izvrševanja.

5.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da spremljajo učinkovitost svoje ureditve izvrševanja naročil in politike izvrševanja naročil, da bi prepoznali in, kjer je ustrezno, odpravili morebitne pomanjkljivosti. Zlasti redno ocenjujejo, ali mesta izvrševanja iz politike izvrševanja naročil omogočajo najboljši možni rezultat za stranko ali pa morajo svojo ureditev izvrševanja spremeniti.
  Ta ocena upošteva tudi to, kakšne spremembe, če sploh, je treba vnesti v politiko glede na informacije, ki se objavljajo skladno s členoma 2 in 4a.
  Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da stranke uradno obvestijo o morebitnih pomembnih spremembah svoje ureditve izvrševanja naročil ali politike izvrševanja naročil.

▐

6.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da so svojim strankam sposobna na njihovo zahtevo dokazati, da so izvršila njihova naročila v skladu s politiko podjetja glede izvrševanja naročil
  in tem členom
  .

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 94, glede:

| (a) | merili za določanje relativnega pomena različnih dejavnikov, ki se v skladu z odstavkom 1 lahko upoštevajo pri določanju najboljšega možnega rezultata, ob upoštevanju obsega in vrste naročila ter dejstva, ali je stranka neprofesionalna ali profesionalna; |
| --- | --- |

(a)

merili za določanje relativnega pomena različnih dejavnikov, ki se v skladu z odstavkom 1 lahko upoštevajo pri določanju najboljšega možnega rezultata, ob upoštevanju obsega in vrste naročila ter dejstva, ali je stranka neprofesionalna ali profesionalna;

| (b) | dejavniki, ki jih investicijsko podjetje lahko upošteva pri revidiranju svoje ureditve izvrševanja, in okoliščinami, v katerih so spremembe take ureditve lahko ustrezne. Zlasti dejavniki za določanje, katera mesta investicijskim podjetjem omogočajo konsistentno doseganje najboljšega možnega rezultata za izvrševanje naročil strank; |
| --- | --- |

(b)

dejavniki, ki jih investicijsko podjetje lahko upošteva pri revidiranju svoje ureditve izvrševanja, in okoliščinami, v katerih so spremembe take ureditve lahko ustrezne. Zlasti dejavniki za določanje, katera mesta investicijskim podjetjem omogočajo konsistentno doseganje najboljšega možnega rezultata za izvrševanje naročil strank;

| (c) | naravo in obsegom informacij, ki se posredujejo strankam o njihovih politikah izvrševanja v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

(c)

naravo in obsegom informacij, ki se posredujejo strankam o njihovih politikah izvrševanja v skladu z odstavkom 4.

8.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | vsebino, obliko in pogostost objavljanja podatkov, povezanih s kakovostjo izvrševanja, ki jih je treba objavljati v skladu z odstavkom 2, ob upoštevanju vrste mesta izvrševanja in vrste zadevnega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

vsebino, obliko in pogostost objavljanja podatkov, povezanih s kakovostjo izvrševanja, ki jih je treba objavljati v skladu z odstavkom 2, ob upoštevanju vrste mesta izvrševanja in vrste zadevnega finančnega instrumenta;

| (b) | vsebino in obliko informacij, ki jih morajo investicijska podjetja objavljati v skladu z drugim pododstavkom odstavka 5. |
| --- | --- |

(b)

vsebino in obliko informacij, ki jih morajo investicijska podjetja objavljati v skladu z drugim pododstavkom odstavka 5.

ESMA predloži Komisji te osnutke regulativnih tehničnih standardov do
  [...] (46)

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 28

Pravila o obravnavanju naročil strank

1.   Države članice od investicijskih podjetij, pooblaščenih za izvrševanje naročil za račun strank, zahtevajo, da izvajajo postopke in ureditev, ki omogočajo takojšnje, pošteno in hitro izvrševanje naročil strank glede na druga naročila strank ali trgovalne interese investicijskega podjetja.

Ti postopki in ureditev morajo omogočati izvrševanje sicer primerljivih naročil strank v skladu s časom, ko jih investicijsko podjetje prejme.

2.   Države članice zahtevajo, da v primeru naročila z omejitvijo stranke v zvezi z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, ki se v skladu s prevladujočimi tržnimi pogoji investicijskega podjetja ne izvrši takoj, razen če stranka izrecno da drugačna navodila, sprejmejo ukrepe za najhitrejšo možno izvršitev tega naročila tako, da to naročilo z omejitvijo stranke takoj objavijo na način, ki je lahko dostopen za druge udeležence trga. Države članice se lahko odločijo, da investicijska podjetja to obveznost izpolnijo, če naročilo z omejitvijo stranke prenesejo na organiziran trg ali MTF. Države članice določijo, da lahko pristojni organi opustijo obveznost objave naročila z omejitvijo, ki ima velik obseg v primerjavi z normalno tržno velikostjo, kakor je določeno v členu 4 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR].

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi, ki opredeljujejo:

| (a) | pogoje in naravo postopkov in ureditve, katerih posledica je pošteno in hitro izvrševanje naročil strank, ter okoliščine, v katerih, ali vrste poslov, pri katerih lahko investicijska podjetja v razumni meri odstopajo od takojšnje izvršitve, da bi dosegla ugodnejše pogoje za stranke; |
| --- | --- |

(a)

pogoje in naravo postopkov in ureditve, katerih posledica je pošteno in hitro izvrševanje naročil strank, ter okoliščine, v katerih, ali vrste poslov, pri katerih lahko investicijska podjetja v razumni meri odstopajo od takojšnje izvršitve, da bi dosegla ugodnejše pogoje za stranke;

| (b) | različne metode, z uporabo katerih se za investicijsko podjetje lahko šteje, da je izpolnilo svojo obveznost, da trgu razkrije naročila z omejitvijo strank, ki niso izvršljiva takoj. |
| --- | --- |

(b)

različne metode, z uporabo katerih se za investicijsko podjetje lahko šteje, da je izpolnilo svojo obveznost, da trgu razkrije naročila z omejitvijo strank, ki niso izvršljiva takoj.

Člen 29

Obveznosti investicijskih podjetij pri imenovanju vezanih zastopnikov

1.   Države članice investicijskemu podjetju dovolijo imenovanje vezanih zastopnikov za namene spodbujanja storitev investicijskega podjetja, potegovanja za posle ali sprejemanja naročil od strank ali potencialnih strank in njihovega posredovanja, plasiranja finančnih instrumentov in svetovanja v zvezi s takimi finančnimi instrumenti ter storitev, ki jih ponuja to investicijsko podjetje.

2.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje, če se odloči imenovati vezanega zastopnika, ostane neomejeno in brezpogojno odgovorno za vsa dejanja ali opustitve s strani vezanega zastopnika, kadar ta deluje v imenu podjetja. Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da zagotovijo, da vezani zastopnik razkrije, v kakšni vlogi deluje in katero podjetje zastopa, ko stopi v stik ali preden začne poslovati s katero koli stranko ali potencialno stranko.

Države članice vezanim zastopnikom, registriranim na njihovem ozemlju, prepovejo upravljati z denarjem in/ali finančnimi instrumenti strank.

Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da spremljajo dejavnosti svojih vezanih zastopnikov, da bi zagotovila svojo nenehno skladnost s to direktivo pri delovanju prek vezanih zastopnikov.

3.   Vezani zastopniki morajo biti registrirani v javnem registru države članice, kjer so ustanovljeni. ESMA na svojem spletnem mestu objavi reference ali spletne povezave do javnih registrov, ki jih v skladu s tem členom vzpostavijo države članice, ki se odločijo, da investicijskim podjetjem dovolijo imenovanje vezanih zastopnikov.

Države članice zagotovijo, da so vezani zastopniki v javni register sprejeti samo, če je bilo ugotovljeno, da imajo zadosten ugled in da imajo ustrezno splošno, trgovsko in strokovno znanje
  in usposobljenost
  , da so stranki ali potencialni stranki sposobni
  ponuditi investicijsko storitev ali pomožno storitev in
  točno posredovati vse zadevne informacije v zvezi s predlagano storitvijo.

Države članice se lahko odločijo, da lahko investicijska podjetja
  namesto pristojnih organov
  preverijo, ali imajo vezani zastopniki, ki jih imenujejo, zadosten ugled in znanje iz tretjega pododstavka
  , če to poteka pod ustreznim nadzorom
  .

Register se redno dopolnjuje z zadnjimi podatki. Javno je na vpogled.

4.   Države članice od investicijskih podjetij, ki imenujejo vezane zastopnike, zahtevajo, da sprejmejo primerne ukrepe za preprečitev morebitnih negativnih vplivov, ki bi jih lahko imele dejavnosti vezanega zastopnika, ki niso zajete v področje uporabe te direktive, na posle, ki jih vezani zastopnik izvršuje v imenu investicijskega podjetja.

Države članice lahko pristojnim organom dovolijo, da sodelujejo z investicijskimi podjetji in kreditnimi institucijami, njihovimi združenji in drugimi subjekti pri registriranju vezanih zastopnikov in pri spremljanju skladnosti vezanih zastopnikov z zahtevami iz odstavka 3. Zlasti lahko vezane zastopnike registrirajo investicijsko podjetje, kreditna institucija ali njihova združenja ter drugi subjekti pod nadzorom pristojnega organa.

5.   Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da imenujejo samo vezane zastopnike, vpisane v javne registre iz odstavka 3.

5a.
     
  Države članice od investicijskih podjetij zahtevajo, da vezanim zastopnikom, ki jih imenujejo, zagotavljajo aktualne informacije o naložbenem produktu in ciljnem trgu, ki se določijo v skladu s členom 24(1), in poskrbijo, da vezani zastopniki zagotavljajo stranki vse potrebne informacije iz člena 24(3).

6.   Države članice lahko poostrijo zahteve iz tega člena ali dodajo druge zahteve za vezane zastopnike, registrirane na njihovem ozemlju.

Člen 30

Posli, izvršeni s primernimi nasprotnimi strankami

1.   Države članice zagotovijo, da lahko investicijska podjetja, pooblaščena za izvrševanje naročil za račun strank in/ali za poslovanje za svoj račun in/ali za sprejemanje in posredovanje naročil, izvršijo ali sklenejo posle s primernimi nasprotnimi strankami, ne da bi morale izpolnjevati obveznosti iz členov 24 (razen odstavka 3), 25 (razen odstavka 5) in 27 ter člena 28(1) glede teh poslov ali glede morebitnih pomožnih storitev v neposredni zvezi s temi posli.

Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja v odnosih s primernimi nasprotnimi strankami ravnajo pošteno, pravično in profesionalno ter komunicirajo na pošten, jasen in nezavajajoč način ob upoštevanju narave primerne nasprotne stranke in njenih dejavnosti.

2.   Države članice kot primerne nasprotne stranke za namene tega člena priznajo investicijska podjetja, kreditne institucije, zavarovalnice, KNPVP in njihove družbe za upravljanje, pokojninske sklade in njihove družbe za upravljanje, druge finančne institucije, pooblaščene ali regulirane v okviru zakonodaje
  Evropske unije
  ali nacionalne zakonodaje države članice, podjetja, izvzeta iz uporabe te direktive v skladu s členom 2(1)(k), nacionalne vlade in njihove ustrezne urade, vključno z javnimi organi, ki se ukvarjajo z javnim dolgom na nacionalni ravni, centralne banke in nadnacionalne organizacije.

Uvrstitev kot primerna nasprotna stranka v skladu s prvim pododstavkom ne sme posegati v pravice takih subjektov, da na splošno ali za vsak posel posebej zahtevajo obravnavo kot stranke, za poslovanje katerih z investicijskim podjetjem veljajo členi 24, 25, 27 in 28.

3.   Države članice lahko kot primerne nasprotne stranke priznajo tudi druga podjetja, ki izpolnjujejo vnaprej določene sorazmerne zahteve, vključno s količinskim pragom. V primeru posla, pri katerem predvidene nasprotne stranke spadajo pod različne pravne rede, se investicijsko podjetje podredi statusu drugega podjetja, kakor določajo zakonodaja ali ukrepi države članice, v kateri ima podjetje sedež.

Države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje, kadar s takimi podjetji vstopi v posle v skladu z odstavkom 1, od predvidene nasprotne stranke pridobi izrecno potrditev, da se strinja z obravnavo kot primerna nasprotna stranka. Države članice investicijskemu podjetju dovolijo, da to potrditev pridobi v obliki splošnega sporazuma ali za vsak posamezen posel.

4.   Države članice lahko priznajo za primerne nasprotne stranke subjekte tretjih držav, enakovredne kategorijam subjektov iz odstavka 2.

Države članice lahko priznajo kot primerne nasprotne stranke tudi podjetja iz tretjih držav, kot so tista iz odstavka 3, pod istimi pogoji in v skladu z istimi zahtevami, kot so tiste iz odstavka 3.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 za določitev ukrepov, ki opredeljujejo:

| (a) | postopke za vložitev zahteve za obravnavo kot stranke v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(a)

postopke za vložitev zahteve za obravnavo kot stranke v skladu z odstavkom 2;

| (b) | postopke za pridobitev izrecne potrditve s strani predvidenih nasprotnih strank v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- |

(b)

postopke za pridobitev izrecne potrditve s strani predvidenih nasprotnih strank v skladu z odstavkom 3;

| (c) | vnaprej določene sorazmerne zahteve, vključno s količinskimi pragi, ki bi podjetju omogočile, da se šteje kot primerna nasprotna stranka v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

(c)

vnaprej določene sorazmerne zahteve, vključno s količinskimi pragi, ki bi podjetju omogočile, da se šteje kot primerna nasprotna stranka v skladu z odstavkom 3.

ODDELEK 3

PREGLEDNOST IN CELOVITOST TRGA

Člen 31

Spremljanje skladnosti s pravili MTF ali OTF in drugimi pravnimi obveznostmi

1.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo, da uvedejo in vzdržujejo učinkovito ureditev in postopke v zvezi z MTF ali OTF za redno spremljanje skladnosti njegovih uporabnikov ali strank z njihovimi pravili.
  Države članice zagotovijo, da investicijska
  podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, spremljajo
  oddana in preklicana naročila ter
  posle, ki jih izvršujejo njihovi uporabniki ali stranke v okviru njihovih sistemov, da bi prepoznali kršitve teh pravil, pogoje trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanje, ki bi lahko pomenilo zlorabo trga
  , ter uporabijo potrebna sredstva za zagotovitev, da je to spremljanje učinkovito
  .

2.   Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo, da pristojnemu organu poročajo o pomembnih kršitvah njihovih pravil ali pogojih trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanju, ki bi lahko pomenilo zlorabo trga. Države članice od investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zahtevajo tudi, da organu, pristojnemu za preiskavo in pregon zlorabe trga, nemudoma zagotovijo ustrezne informacije, ter da temu organu zagotovijo najboljšo možno pomoč pri preiskovanju in pregonu zlorabe trga, ki se pojavi v njihovih sistemih ali prek njih.

Člen 32

Začasna ustavitev trgovanja in umik finančnih instrumentov iz trgovanja na MTF
  ali OTF

1.   
  Brez poseganja v pravico pristojnega organa iz člena 72(d) in (e), da zahteva začasno ustavitev trgovanja ali umik instrumenta iz trgovanja, lahko upravljavec MTF ali OTF začasno ustavi trgovanje s finančnim instrumentom, ki ni več v skladu s pravili za MTF ali OTF, ali ga umakne iz trgovanja, razen če bi tak ukrep utegnil povzročiti znatno škodo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF
  ali OTF
  in ki začasno ustavi trgovanje ali umakne finančni instrument iz trgovanja, objavi to odločitev, jo sporoči organiziranim trgom, MTF in OTF, ki trgujejo z istim finančnim instrumentom, ter pristojnemu organu sporoči zadevne informacije. Pristojni organ obvesti pristojne organe drugih držav članic.
  Če je razlog za začasno ustavitev ali umik nerazkritje informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, ustrezen pristojni organ v smislu točke 7 člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 zahteva
  , da tudi drugi organizirani trgi, MTF in OTF
  ali katera koli druga ureditev trgovanja
  , ki trgujejo z istim finančnim instrumentom,
  čim prej
  začasno ustavijo trgovanje ali umaknejo ta finančni instrument iz trgovanja. Države članice zahtevajo, da drugi organizirani trgi, MTF in OTF sporočijo svojo odločitev pristojnemu organu in vsem organiziranim trgom, MTF in OTF, ki trgujejo z istim finančnim instrumentom, ter pojasnijo razloge, če so se odločili, da ne bodo začasno ustavili trgovanja ali umaknili finančnega instrumenta iz trgovanja.

2.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi obliko in časovno razporeditev sporočil in objav iz odstavka 1.

ESMA predloži Komisiji te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do [...] (47)

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▐

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 za opredelitev posebnih okoliščin, ki pomenijo znatno škodo za interese vlagateljev
  :

| (a) | za opredelitev pojma „čim prej“
  in
  pravilnega delovanja
  notranjega trga iz odstavkov 1 in 2
  ; |
| --- | --- |

(a)

za opredelitev pojma „čim prej“
  in
  pravilnega delovanja
  notranjega trga iz odstavkov 1 in 2
  ;

| (b) | za določitev vprašanj, povezanih z nerazkritjem informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, kot je določeno v odstavku 1,
  vključno s postopkom, potrebnim za preklic začasne ustavitve trgovanja s finančnim instrumentom
  . |
| --- | --- |

(b)

za določitev vprašanj, povezanih z nerazkritjem informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, kot je določeno v odstavku 1,
  vključno s postopkom, potrebnim za preklic začasne ustavitve trgovanja s finančnim instrumentom
  .

▐

Člen 34

Sodelovanje in izmenjava informacij za MTF in OTF

1.   Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF ali OTF, takoj obvesti investicijska podjetja in upravljavce drugih MTF, OTF in organiziranih trgov o:

| (a) | neurejenih pogojih trgovanja; ▐ ter |
| --- | --- |

(a)

neurejenih pogojih trgovanja; ▐ ter

| (c) | motnjah v sistemu |
| --- | --- |

(c)

motnjah v sistemu

v zvezi s finančnim instrumentom.

1a.
     
  Države članice zahtevajo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF ali OTF in ugotovi, da bi neko ravnanje lahko kazalo na zlorabo znotraj področja uporabe Uredbe (EU) št. .../... [MAR], nemudoma obvesti pristojni organ, imenovan v skladu s členom 16 te uredbe, ali organ, ki so mu bile dodeljene naloge pristojnega organa v skladu s členom 17 te uredbe, da olajša medtržni nadzor v realnem času.

2.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev specifičnih okoliščin, ki sprožijo zahtevo po informacijah, kot je določeno v odstavku 1.

Organ ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do ...

   (47)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

ODDELEK 4

TRGI MSP

Člen 35

Zagonski trgi MSP

1.   Države članice določijo, da lahko upravljavec MTF pri svojem pristojnem organu vloži vlogo za registracijo MTF kot zagonskega trga MSP.

2.   Države članice določijo, da zadevni pristojni organ lahko registrira MTF kot zagonski trg MSP, če prejme vlogo iz odstavka 1 in se prepriča, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 3 v zvezi z MTF.

3.   MTF posluje v skladu z učinkovitimi pravili, sistemi in postopki, ki zagotavljajo, da so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | izdajatelji, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje, so večinoma mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

(a)

izdajatelji, katerih finančni instrumenti so uvrščeni v trgovanje, so večinoma mala in srednja podjetja;

| (b) | za prvo in nadaljnjo uvrstitev finančnih instrumentov izdajateljev v trgovanje so določena ustrezna merila; |
| --- | --- |

(b)

za prvo in nadaljnjo uvrstitev finančnih instrumentov izdajateljev v trgovanje so določena ustrezna merila;

| (c) | ob prvi uvrstitvi finančnih instrumentov na trg je na voljo dovolj objavljenih informacij, da lahko vlagatelji obveščeno presodijo, ali je smiselno vlagati v instrumente; informacije so na voljo bodisi v ustreznem dokumentu o uvrstitvi ali prospektu, če se uporabljajo zahteve Direktive 2003/71/ES glede javne ponudbe v povezavi z uvrstitvijo v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

ob prvi uvrstitvi finančnih instrumentov na trg je na voljo dovolj objavljenih informacij, da lahko vlagatelji obveščeno presodijo, ali je smiselno vlagati v instrumente; informacije so na voljo bodisi v ustreznem dokumentu o uvrstitvi ali prospektu, če se uporabljajo zahteve Direktive 2003/71/ES glede javne ponudbe v povezavi z uvrstitvijo v trgovanje;

| (d) | izdajatelj na trgu ali druga oseba za njegov račun zagotavlja ustrezno redno finančno poročanje, na primer revidirana letna poročila; |
| --- | --- |

(d)

izdajatelj na trgu ali druga oseba za njegov račun zagotavlja ustrezno redno finančno poročanje, na primer revidirana letna poročila;

| (e) | izdajatelji na trgu in osebe, ki pri izdajateljih opravljajo poslovodne naloge, ter osebe, ki so z njimi tesno povezane, izpolnjujejo ustrezne zahteve, ki veljajo zanje v skladu z Uredbo (EU) št. .../... [uredba o zlorabi trga]; |
| --- | --- |

(e)

izdajatelji na trgu in osebe, ki pri izdajateljih opravljajo poslovodne naloge, ter osebe, ki so z njimi tesno povezane, izpolnjujejo ustrezne zahteve, ki veljajo zanje v skladu z Uredbo (EU) št. .../... [uredba o zlorabi trga];

| (f) | predpisane informacije v zvezi z izdajatelji na trgu se hranijo in dajejo na razpolago javnosti; |
| --- | --- |

(f)

predpisane informacije v zvezi z izdajatelji na trgu se hranijo in dajejo na razpolago javnosti;

| (g) | vzpostavljeni so učinkoviti sistemi in nadzor za preprečevanje in odkrivanje zlorab trga v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. [Uredba o zlorabi trga]. |
| --- | --- |

(g)

vzpostavljeni so učinkoviti sistemi in nadzor za preprečevanje in odkrivanje zlorab trga v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. [Uredba o zlorabi trga].

4.   Merila iz odstavka 3 ne vplivajo na skladnost upravljavca MTF z drugimi zahtevami iz te direktive, ki veljajo za upravljanje MTF. Prav tako upravljavcu MTF ne preprečujejo, da določi dodatne zahteve poleg tistih iz navedenega odstavka.

5.   Države članice določijo, da lahko zadevni pristojni organ odvzame dovoljenje MTF za poslovanje kot zagonski trg MSP, če:

| (a) | upravljavec trga zaprosi za odvzem dovoljenja; |
| --- | --- |

(a)

upravljavec trga zaprosi za odvzem dovoljenja;

| (b) | zahteve iz odstavka 3 v zvezi z MTF niso več izpolnjene. |
| --- | --- |

(b)

zahteve iz odstavka 3 v zvezi z MTF niso več izpolnjene.

6.   Države članice zahtevajo, da zadevni pristojni organ o izdaji ali odvzemu dovoljenja MTF kot zagonskega trga MSP v skladu s tem členom takoj, ko je mogoče, obvesti organ ESMA. ESMA na svojem spletnem mestu objavi seznam zagonskih trgov MSP in ga redno posodablja.

7.   Države članice zahtevajo, da se s finančnim instrumentom izdajatelja, ki je uvrščen v trgovanje na enem zagonskem trgu MSP, lahko trguje tudi na drugih zagonskih trgih MSP
  le z izrecno privolitvijo
  izdajatelja. Vendar v tem primeru izdajatelj nima obveznosti v zvezi s korporativnim upravljanjem ali z začetnim, stalnim ali priložnostnim razkritjem glede zadevnega trga MSP.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 za podrobnejšo določitev zahtev iz odstavka 3. V teh ukrepih upošteva potrebo po ohranjanju visoke ravni zaščite vlagateljev za spodbujanje njihovega zaupanja v navedene trge ob hkratnem zmanjšanju upravnega bremena za izdajatelje na trgu na čim manjšo možno mero.

POGLAVJE III

PRAVICE INVESTICIJSKIH PODJETIJ

Člen 36

Svoboda opravljanja investicijskih storitev in poslov

1.   Države članice zagotovijo, da lahko investicijska podjetja, ki jih pristojni organi druge države članice pooblastijo in nadzorujejo v skladu s to direktivo in glede kreditnih institucij v skladu z Direktivo 2006/48/ES, svobodno opravljajo investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve na njihovem ozemlju, pod pogojem, da njihovo dovoljenje zajema take storitve in posle. Pomožne storitve se lahko opravljajo samo skupaj z investicijskimi storitvami in/ali posli.

Države članice investicijskemu podjetju ali kreditni instituciji ne naložijo nobenih dodatnih zahtev v zvezi z zadevami iz te direktive.

2.   Katero koli investicijsko podjetje, ki želi prvič opravljati storitve ali posle na ozemlju druge države članice ali ki želi spremeniti paleto storitev ali poslov, ki jih tam opravlja, pristojnemu organu matične države članice sporoči naslednje informacije:

| (a) | državo članico, v kateri namerava poslovati; |
| --- | --- |

(a)

državo članico, v kateri namerava poslovati;

| (b) | poslovni načrt, zlasti z navedbo investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev, ki jih namerava opravljati, in ali namerava uporabiti vezane zastopnike na ozemlju držav članic, v katerih namerava opravljati storitve. Če namerava investicijsko podjetje uporabiti vezane zastopnike, sporoči pristojnemu organu matične države članice istovetnost teh vezanih zastopnikov. |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt, zlasti z navedbo investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev, ki jih namerava opravljati, in ali namerava uporabiti vezane zastopnike na ozemlju držav članic, v katerih namerava opravljati storitve. Če namerava investicijsko podjetje uporabiti vezane zastopnike, sporoči pristojnemu organu matične države članice istovetnost teh vezanih zastopnikov.

Če namerava investicijsko podjetje uporabiti vezane zastopnike, pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja v enem mesecu od prejema informacij sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 83(1), istovetnost vezanih zastopnikov, ki jih investicijsko podjetje namerava uporabiti za opravljanje storitev v tej državi članici. Država članica gostiteljica te informacije objavi. ESMA lahko v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zahteva dostop do teh informacij.

3.   Pristojni organ matične države članice v enem mesecu po prejetju informacij te informacije posreduje pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 83(1). Investicijsko podjetje lahko nato začne opravljati zadevno investicijsko storitev ali storitve v državi članici gostiteljici.

4.   V primeru spremembe katerega koli podatka, sporočenega v skladu z odstavkom 2, investicijsko podjetje vsaj en mesec pred uvedbo spremembe pristojnemu organu matične države članice predloži pisno obvestilo o tej spremembi. Pristojni organ matične države članice o teh spremembah obvesti pristojni organ države članice gostiteljice.

5.   Vsaka kreditna institucija, ki želi opravljati investicijske storitve ali posle ter pomožne storitve v skladu z odstavkom 1 prek vezanih zastopnikov, sporoči pristojnim organom svoje matične države članice istovetnost teh vezanih zastopnikov.

Če namerava kreditna institucija uporabiti vezane zastopnike, pristojni organ matične države članice kreditne institucije v enem mesecu po prejemu informacij sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 83(1), istovetnost vezanih zastopnikov, ki jih kreditna institucija namerava uporabiti za opravljanje storitev v tej državi članici. Država članica gostiteljica te informacije objavi.

6.   Države članice brez dodatnih zakonskih ali administrativnih zahtev investicijskim podjetjem in upravljavcem trga, ki upravljajo MTF in OTF, iz drugih držav članic dovolijo, da na njihovem ozemlju vzpostavijo ustrezno ureditev, da oddaljenim uporabnikom ali udeležencem s sedežem na njihovem ozemlju omogočijo dostop do svojih sistemov in njihovo uporabo.

7.   Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja MTF, pristojnemu organu svoje matične države članice sporoči, v kateri državi članici namerava vzpostaviti tako ureditev. Pristojni organ matične države članice MTF v enem mesecu sporoči te informacije državi članici, v kateri MTF namerava vzpostaviti tako ureditev.

Pristojni organ matične države članice MTF na zahtevo pristojnega organa države članice gostiteljice MTF v primernem roku sporoči istovetnost članov ali udeležencev MTF s sedežem v tej državi članici.

8.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredeli, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 2, 4 in 7.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (48)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavki 3, 4 in 7.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do [31. decembra 2016].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 37

Ustanovitev podružnice

1.   Države članice zagotovijo, da se na njihovih ozemljih lahko opravljajo investicijske storitve in/ali posli ter pomožne storitve v skladu s to direktivo in Direktivo 2006/48/ES prek ustanovitve podružnice, pod pogojem, da so te storitve in posli zajeti v dovoljenju, ki ga investicijsko podjetje ali kreditna institucija pridobi v matični državi članici. Pomožne storitve se lahko opravljajo samo skupaj z investicijskimi storitvami in/ali posli.

Države članice ne smejo naložiti nobenih dodatnih zahtev glede organizacije in poslovanja podružnice v zvezi z zadevami iz te direktive, razen tistih, dovoljenih v skladu z odstavkom 8.

2.   Države članice morajo od investicijskega podjetja, ki želi ustanoviti podružnico na ozemlju druge države članice, zahtevati, da najprej uradno obvesti pristojni organ svoje matične države članice in mu posreduje naslednje informacije:

| (a) | ime države članice, na ozemlju katere namerava ustanoviti podružnico; |
| --- | --- |

(a)

ime države članice, na ozemlju katere namerava ustanoviti podružnico;

| (b) | poslovni načrt, ki med drugim navaja investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve, ki bodo ponujene, in organizacijsko strukturo podružnice ter navaja, ali namerava podružnica uporabiti vezane zastopnike, in istovetnost teh vezanih zastopnikov; |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt, ki med drugim navaja investicijske storitve in/ali posle ter pomožne storitve, ki bodo ponujene, in organizacijsko strukturo podružnice ter navaja, ali namerava podružnica uporabiti vezane zastopnike, in istovetnost teh vezanih zastopnikov;

| (c) | naslov v matični državi članici, kjer se lahko dobijo dokumenti; |
| --- | --- |

(c)

naslov v matični državi članici, kjer se lahko dobijo dokumenti;

| (d) | imena odgovornih za upravljanje podružnice. |
| --- | --- |

(d)

imena odgovornih za upravljanje podružnice.

Če investicijsko podjetje uporablja vezanega zastopnika s sedežem v državi članici zunaj matične države članice, je ta vezani zastopnik izenačen s podružnico in zanj veljajo določbe te direktive v zvezi s podružnicami.

3.   Razen če ima pristojni organ matične države članice razlog, da dvomi v primernost administrativne strukture ali finančnega položaja investicijskega podjetja, ob upoštevanju predvidenih poslov, v treh mesecih po prejetju vseh informacij te informacije sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 83(1), in s tem v skladu obvesti zadevno investicijsko podjetje.

4.   Poleg informacij iz odstavka 2 pristojni organ matične države članice pristojnemu organu države članice gostiteljice sporoči podrobnosti o akreditirani odškodninski shemi, katere članica je investicijsko podjetje v skladu z Direktivo 97/9/ES. V primeru spremembe podatkov pristojni organ matične države članice ustrezno obvesti pristojni organ države članice gostiteljice.

5.   Če pristojni organ matične države članice zavrne posredovanje informacij pristojnemu organu države članice gostiteljice, zadevnemu investicijskemu podjetju navede razloge za zavrnitev v treh mesecih po prejetju informacij.

6.   Ob prejemu sporočila s strani pristojnega organa države članice gostiteljice, ali če takega sporočila z njene strani ni najkasneje dva meseca po datumu posredovanja sporočila s strani pristojnega organa matične države članice, je lahko podružnica ustanovljena in začne poslovati.

7.   Vsaka kreditna institucija, ki želi uporabiti vezanega zastopnika s sedežem v državi članici, ki ni njena matična država članica, za opravljanje investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev v skladu s to direktivo, o tem obvesti pristojni organ svoje matične države članice.

Razen če ima pristojni organ matične države članice razlog, da dvomi v primernost administrativne strukture ali finančnega položaja kreditne institucije, v treh mesecih po prejetju vseh informacij te informacije sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 83(1), ter v skladu s tem obvesti zadevno kreditno institucijo.

Če pristojni organ matične države članice zavrne posredovanje informacij pristojnemu organu države članice gostiteljice, zadevni kreditni instituciji navede razloge za zavrnitev v treh mesecih po prejetju informacij.

Ob prejemu sporočila s strani pristojnega organa države članice gostiteljice, ali če takega sporočila z njene strani ni najkasneje dva meseca po datumu posredovanja sporočila s strani pristojnega organa matične države članice, lahko vezani zastopnik začne poslovati. Za vezanega zastopnika veljajo določbe te direktive za podružnice.

8.   Pristojni organ države članice, v kateri se podružnica nahaja, prevzame odgovornost za zagotavljanje, da so storitve podružnice na njenem ozemlju skladne z obveznostmi iz členov 24, 25, 27, 28 te direktive in členov 13 do 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ter ukrepov, sprejetih v skladu z njimi.

Pristojni organ države članice, v kateri se podružnica nahaja, ima pravico pregledati ureditev podružnice in zahtevati take spremembe, ki so nujno potrebne, da lahko pristojni organ uveljavlja zahteve iz členov 24, 25, 27, 28 te direktive in členov 13 do 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ter ukrepov, sprejetih v skladu z njimi, glede storitev in/ali poslov, ki jih podružnica opravlja na njenem ozemlju.

9.   Vsaka država članica določi, da lahko, če investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v drugi državi članici, ustanovi podružnico na njenem ozemlju, pristojni organ matične države članice investicijskega podjetja pri izvajanju svojih pristojnosti in po obvestilu pristojnega organa države članice gostiteljice opravlja inšpekcijske preglede te podružnice na kraju samem.

10.   V primeru spremembe katerega koli podatka, sporočenega v skladu z odstavkom 2, investicijsko podjetje vsaj en mesec pred uvedbo spremembe pristojnemu organu matične države članice predloži pisno obvestilo o tej spremembi. Tudi pristojni organ države članice gostiteljice je o tej spremembi obveščen s strani pristojnega organa matične države članice.

11.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredeli, katere informacije je treba posredovati v skladu z odstavki 2, 4 in 109.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (49)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

12.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za obveščanje v skladu z odstavkoma 3 in 10.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do [31. decembra 2016].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 38

Dostop do organiziranih trgov

1.   Države članice morajo zahtevati, da imajo investicijska podjetja iz drugih držav članic, ki so pridobila dovoljenje za izvršitev naročil strank ali za poslovanje za svoj račun, pravico do članstva ali do dostopa do organiziranih trgov, vzpostavljenih na njihovem ozemlju, na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno, z ustanavljanjem podružnic v državah članicah gostiteljicah; |
| --- | --- |

(a)

neposredno, z ustanavljanjem podružnic v državah članicah gostiteljicah;

| (b) | tako, da postanejo oddaljene članice organiziranega trga ali da imajo do njega oddaljeni dostop, ne da bi morale ustanavljati podružnice v matični državi članici organiziranega trga, če postopki trgovanja in sistemi zadevnega trga ne zahtevajo fizične prisotnosti za sklepanje poslov na trgu. |
| --- | --- |

(b)

tako, da postanejo oddaljene članice organiziranega trga ali da imajo do njega oddaljeni dostop, ne da bi morale ustanavljati podružnice v matični državi članici organiziranega trga, če postopki trgovanja in sistemi zadevnega trga ne zahtevajo fizične prisotnosti za sklepanje poslov na trgu.

2.   Države članice investicijskim podjetjem, ki uveljavljajo pravico iz odstavka 1, ne naložijo nobenih dodatnih pravnih ali administrativnih zahtev.

Člen 39

Dostop do sistemov centralne nasprotne stranke, obračuna in poravnave ter pravica do določanja sistema poravnave

1.   Države članice zahtevajo, da imajo investicijska podjetja iz drugih držav članic pravico do dostopa do sistemov centralne nasprotne stranke, obračuna in poravnave na njihovem ozemlju za namene zaključka ali organiziranja zaključka poslov s finančnimi instrumenti.

Države članice zahtevajo, da za dostop teh investicijskih podjetij do teh sistemov veljajo ista nediskriminatorna, pregledna in objektivna merila kot za lokalne udeležence. Države članice ne omejijo uporabe teh sistemov na obračunavanje in poravnavanje poslov s finančnimi instrumenti, ki se izvajajo na organiziranem trgu ali v MTF ali OTF na njihovem ozemlju.

2.   Države članice zahtevajo, da organizirani trgi na njihovem ozemlju vsem svojim članom ali udeležencem ponudijo pravico do določanja sistema poravnave poslov s finančnimi instrumenti, ki se izvajajo na tem organiziranem trgu, pod naslednjimi pogoji:

| (a) | da obstajajo take povezave in dogovori med določenim sistemom poravnave in katerim koli drugim sistemom, ki so potrebni za zagotovitev učinkovite in gospodarne poravnave zadevnega posla; |
| --- | --- |

(a)

da obstajajo take povezave in dogovori med določenim sistemom poravnave in katerim koli drugim sistemom, ki so potrebni za zagotovitev učinkovite in gospodarne poravnave zadevnega posla;

| (b) | da se pristojni organ, odgovoren za nadzor nad organiziranim trgom, strinja, da so ti tehnični pogoji za poravnavo poslov, sklenjenih na organiziranem trgu prek drugega sistema poravnave kot tistega, ki je določen, taki, da omogočajo nemoteno in pravilno delovanje finančnih trgov. |
| --- | --- |

(b)

da se pristojni organ, odgovoren za nadzor nad organiziranim trgom, strinja, da so ti tehnični pogoji za poravnavo poslov, sklenjenih na organiziranem trgu prek drugega sistema poravnave kot tistega, ki je določen, taki, da omogočajo nemoteno in pravilno delovanje finančnih trgov.

Ta ocena pristojnega organa organiziranega trga ne sme posegati v pristojnosti nacionalnih centralnih bank kot nadzornikov sistemov poravnave ali drugih organov nadzora nad takimi sistemi. Pristojni organ upošteva nadzor, ki ga te ustanove že izvajajo, da bi se preprečilo neupravičeno podvajanje kontrole.

Člen 40

Določbe v zvezi ureditvijo centralne nasprotne stranke, obračuna in poravnave za MTF

1.   Države članice investicijskim podjetjem in upravljavcem trga, ki upravljajo MTF, ne smejo preprečiti, da bi sklenili ustrezni dogovor s centralno nasprotno stranko ali klirinško hišo in sistemom poravnave druge države članice z namenom poskrbeti za obračun in/ali poravnavo nekaterih ali vseh trgovskih poslov, ki jih v okviru njihovih sistemov sklenejo udeleženci trga.

2.   Pristojni organ investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF, ne sme nasprotovati uporabi centralne nasprotne stranke, klirinških hiš in/ali sistemov poravnave v drugi državi članici, razen če je to dokazljivo potrebno za vzdrževanje pravilnega delovanja tega MTF in ob upoštevanju pogojev za sisteme poravnave iz člena 39(2).

Za preprečitev neupravičenega podvajanja kontrole pristojni organ upošteva spremljanje in nadzor, ki ga nad sistemom obračuna in poravnave že izvajajo
  ustrezne
  centralne banke kot nadzorniki sistemov obračuna in poravnave ali drugi nadzorni organi s pristojnostjo za take sisteme.

POGLAVJE IV

OPRAVLJANJE STORITEV S STRANI PODJETIJ IZ TRETJE DRŽAVE

ODDELEK 1

OPRAVLJANJE STORITEV
  ALI POSLOV
  Z USTANOVITVIJO PODRUŽNICE

Člen 41

Ustanovitev podružnice

1.   Države članice zahtevajo, da podjetje iz tretje države, ki namerava na njihovem ozemlju opravljati investicijske storitve ali
  investicijske
  posle skupaj s pomožnimi storitvami prek podružnice, pridobi predhodno dovoljenje pristojnih organov teh držav članic v skladu z naslednjimi določbami:

| (a) | Komisija je sprejela odločitev v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je sprejela odločitev v skladu z odstavkom 3;

| (b) | za opravljanje storitev, za katere podjetje iz tretje države zaprosi za dovoljenje, sta potrebna dovoljenje in nadzor v tretji državi, v kateri ima zadevno podjetje sedež in ima ustrezno dovoljenje za poslovanje. Tretja država, v kateri ima podjetje iz tretje države svoj sedež, ne bi smela biti uvrščena na seznam Projektne skupine za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti (FATF) držav in ozemelj, ki ne sodelujejo; |
| --- | --- |

(b)

za opravljanje storitev, za katere podjetje iz tretje države zaprosi za dovoljenje, sta potrebna dovoljenje in nadzor v tretji državi, v kateri ima zadevno podjetje sedež in ima ustrezno dovoljenje za poslovanje. Tretja država, v kateri ima podjetje iz tretje države svoj sedež, ne bi smela biti uvrščena na seznam Projektne skupine za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti (FATF) držav in ozemelj, ki ne sodelujejo;

| (c) | dogovori o sodelovanju, ki vključujejo določbe, ki urejajo izmenjavo informacij za ohranitev celovitosti trga in zaščito vlagateljev, veljajo med pristojnimi organi v ▐ državi članici
  , kjer se bo podružnica ustanovila,
  in pristojnimi nadzornimi organi tretje države, v kateri ima podjetje sedež; |
| --- | --- |

(c)

dogovori o sodelovanju, ki vključujejo določbe, ki urejajo izmenjavo informacij za ohranitev celovitosti trga in zaščito vlagateljev, veljajo med pristojnimi organi v ▐ državi članici
  , kjer se bo podružnica ustanovila,
  in pristojnimi nadzornimi organi tretje države, v kateri ima podjetje sedež;

| (d) | podružnica prosto razpolaga z zadostnim začetnim kapitalom; |
| --- | --- |

(d)

podružnica prosto razpolaga z zadostnim začetnim kapitalom;

| (e) | imenuje se ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje podružnice, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(e)

imenuje se ena ali več oseb, odgovornih za upravljanje podružnice, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 9(1);

| (f) | tretja država, v kateri ima sedež podjetje iz tretje države, je podpisala sporazum z državo članico, v kateri
  se bo ustanovila
  podružnica, ki je popolnoma v skladu s standardi iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z večstranskimi davčnimi sporazumi, če ti obstajajo; |
| --- | --- |

(f)

tretja država, v kateri ima sedež podjetje iz tretje države, je podpisala sporazum z državo članico, v kateri
  se bo ustanovila
  podružnica, ki je popolnoma v skladu s standardi iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z večstranskimi davčnimi sporazumi, če ti obstajajo;

| (g) | podjetje
  pripada
  odškodninski shemi za vlagatelje, ki je
  v času dovoljenja
  pooblaščena ali priznana v skladu z Direktivo 97/9/ES. |
| --- | --- |

(g)

podjetje
  pripada
  odškodninski shemi za vlagatelje, ki je
  v času dovoljenja
  pooblaščena ali priznana v skladu z Direktivo 97/9/ES.

2.   Države članice zagotovijo, da podjetje iz tretje države, ki namerava opravljati investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi storitvami za neprofesionalne stranke
  ali profesionalne stranke v smislu oddelka II Priloge II
  na ozemlju teh držav članic, ustanovi podružnico v
  Evropski uniji
  .

3.   Komisija ▐ sprejme odločitev v skladu s postopkom
  pregleda
  iz
  člena 95(2)
  v zvezi s tretjo državo
  , v kateri navede, ali
  pravne in nadzorne ureditve te tretje države zagotavljajo, da podjetja z izdanim dovoljenjem v tej tretji državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki ustrezajo zahtevam iz te direktive, Uredbe EU št. .../... [MiFIR] in Direktive 2006/49/ES ▐ ter njihovim izvedbenim ukrepom, ter da ta tretja država izvaja
  učinkovito
  enakovredno
  in
  vzajemno priznavanje okvira za skrbno upravljanje, ki se uporablja za investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje v skladu s to direktivo.

Okvir za skrbno upravljanje te tretje države se lahko šteje
  , da ima enakovreden učinek
  , če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, potrebujejo dovoljenje in so ves čas predmet učinkovitega nadzora in izvrševanja; |
| --- | --- |

(a)

podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, potrebujejo dovoljenje in so ves čas predmet učinkovitega nadzora in izvrševanja;

| (b) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, veljajo zadostne zahteve glede kapitala in ustrezne zahteve za delničarje in člane njihove uprave; |
| --- | --- |

(b)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, veljajo zadostne zahteve glede kapitala in ustrezne zahteve za delničarje in člane njihove uprave;

| (c) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezne organizacijske zahteve na področju funkcij notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezne organizacijske zahteve na področju funkcij notranjega nadzora;

| (d) | okvir zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem zlorab trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. |
| --- | --- |

(d)

okvir zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem zlorab trga v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo.

Komisija lahko svojo odločitev iz tega odstavka omeji na investicijska podjetja ali upravljavce trga, ki opravljajo eno ali več navedenih investicijskih storitev ali enega ali več navedenih investicijskih poslov v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti.

Dovoljenje za namene odstavka 1 se lahko izda podjetju iz tretje države, če sodi v kategorijo, ki jo zajema odločitev Komisije.

4.   Podjetje iz tretje države iz odstavka 1 predloži vlogo pristojnemu organu države članice, v kateri namerava ustanoviti podružnico, potem ko Komisija sprejme odločitev, v kateri ugotovi, da okvir za skrbno upravljanje tretje države, v kateri ima dovoljenje za poslovanje podjetje iz tretje države, ustreza zahtevam iz odstavka 3.

Člen 42

Obveznost zagotavljanja informacij

Podjetje iz tretje države, ki namerava pridobiti dovoljenje za opravljanje investicijskih storitev ali
  investicijskih
  poslov skupaj s pomožnimi storitvami na ozemlju te države članice, predloži pristojnemu organu te države članice naslednje:

| (a) | ime organa, odgovornega za njegov nadzor v zadevni tretji državi. Če je za nadzor odgovoren več kot en organ, se navedejo podrobnosti o zadevnih področjih pristojnosti; |
| --- | --- |

(a)

ime organa, odgovornega za njegov nadzor v zadevni tretji državi. Če je za nadzor odgovoren več kot en organ, se navedejo podrobnosti o zadevnih področjih pristojnosti;

| (b) | vse zadevne podrobnosti o podjetju (ime, pravna oblika, sedež in naslov, člani uprave, večji delničarji) ter program dejavnosti, v katerem so določene investicijske storitve in/ali posli ter pomožne storitve, ki se bodo opravljale, ter organizacijska struktura podružnice, skupaj z opisom morebitnega zunanjega izvajanja bistvenih operativnih funkcij s strani tretje stranke; |
| --- | --- |

(b)

vse zadevne podrobnosti o podjetju (ime, pravna oblika, sedež in naslov, člani uprave, večji delničarji) ter program dejavnosti, v katerem so določene investicijske storitve in/ali posli ter pomožne storitve, ki se bodo opravljale, ter organizacijska struktura podružnice, skupaj z opisom morebitnega zunanjega izvajanja bistvenih operativnih funkcij s strani tretje stranke;

| (c) | ime oseb, ki so odgovorne za vodenje podružnice, in zadevne dokumente za dokazilo skladnosti z zahtevami iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(c)

ime oseb, ki so odgovorne za vodenje podružnice, in zadevne dokumente za dokazilo skladnosti z zahtevami iz člena 9(1);

| (d) | informacije o začetnem kapitalu, s katerim lahko podružnica prosto razpolaga. |
| --- | --- |

(d)

informacije o začetnem kapitalu, s katerim lahko podružnica prosto razpolaga.

Člen 43

Izdaja dovoljenja

1.   Pristojni organ države članice, v kateri
  je
  podjetje iz tretje države
  ustanovilo ali namerava
  ustanoviti podružnico, izda dovoljenje šele, ko so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | pristojni organ se prepriča, da so izpolnjeni pogoji iz člena 41; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ se prepriča, da so izpolnjeni pogoji iz člena 41;

| (b) | pristojni organ se prepriča, da bo podružnica podjetja iz tretje države lahko izpolnjevala določbe iz
  odstavka 2
  . |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ se prepriča, da bo podružnica podjetja iz tretje države lahko izpolnjevala določbe iz
  odstavka 2
  .

| (ba) | pristojni organ se prepriča, da podjetje iz tretje države namerava opravljati znaten delež investicijskih storitev ali znatno količino svojih investicijskih poslov v Evropski uniji v državi članici, v kateri namerava ustanoviti podružnico. |
| --- | --- |

(ba)

pristojni organ se prepriča, da podjetje iz tretje države namerava opravljati znaten delež investicijskih storitev ali znatno količino svojih investicijskih poslov v Evropski uniji v državi članici, v kateri namerava ustanoviti podružnico.

Pristojni organ obvesti podjetje iz tretje države se o izdaji ali zavrnitvi izdaje dovoljenja v šestih mesecih po predložitvi popolnega zahtevka.

2.   Podružnica podjetja iz tretje države, ki ima dovoljenje v skladu z odstavkom 1, izpolnjuje obveznosti iz členov 16, 17,
  18, 19, 20,
  23, 24, 25 in 27, člena 28(1)1
  in členov
  30,
  31, 32 in 34
  te Direktive ter
  členov 3
  do 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] in ukrepov, sprejetih v skladu s navedenimi akti, ter je predmet nadzora pristojnega organa v državi članici, v kateri je bilo dovoljenje izdano.

Države članice ne smejo naložiti nobenih dodatnih zahtev glede organizacije in poslovanja podružnice v zvezi z zadevami iz te direktive.

Člen 44

Opravljanje storitev
  in poslov
  v drugih državah članicah

1.   Podjetje iz tretje države, ki ima dovoljenje v skladu s členom 43, lahko opravlja storitve in posle, zajete v dovoljenje, v drugih državah članicah
  Evropske unije
  , ne da bi za to moralo ustanoviti nove podružnice. V ta namen pristojnemu organu države članice, v kateri je ustanovljena podružnica, sporoči naslednje informacije:

| (a) | državo članico, v kateri namerava poslovati; |
| --- | --- |

(a)

državo članico, v kateri namerava poslovati;

| (b) | poslovni načrt, zlasti z navedbo investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev, ki jih namerava opravljati v tej državi članici. |
| --- | --- |

(b)

poslovni načrt, zlasti z navedbo investicijskih storitev in/ali poslov ter pomožnih storitev, ki jih namerava opravljati v tej državi članici.

Pristojni organ države članice, v kateri je ustanovljena podružnica, v enem mesecu po prejetju informacij te informacije posreduje pristojnemu organu države članice gostiteljice, imenovanemu za kontaktno točko v skladu s členom 83(1). Podjetje iz tretje države lahko nato začne opravljati zadevno storitev ali storitve v državi članici gostiteljici.

V primeru spremembe katerega koli podatka, sporočenega v skladu s prvim pododstavkom, podjetje iz tretje države vsaj en mesec pred uvedbo spremembe pristojnemu organu države članice, v kateri je ustanovljena podružnica, predloži pisno obvestilo o tej spremembi. Pristojni organ države članice, v kateri je ustanovljena podružnica, o teh spremembah obvesti pristojni organ države članice gostiteljice.

Podjetje ostane pod nadzorom države članice, v kateri je ustanovljena podružnica, v skladu s členom 43.

2.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | minimalno vsebino dogovorov o sodelovanju iz člena 41(1)(c) za zagotovitev, da pristojni organi države članice, ki izda dovoljenje podjetju iz tretje države, lahko izvajajo vsa svoja nadzorna pooblastila iz te direktive; |
| --- | --- |

(a)

minimalno vsebino dogovorov o sodelovanju iz člena 41(1)(c) za zagotovitev, da pristojni organi države članice, ki izda dovoljenje podjetju iz tretje države, lahko izvajajo vsa svoja nadzorna pooblastila iz te direktive;

| (b) | natančno vsebino poslovnega načrta, kot zahteva člen 42(b); |
| --- | --- |

(b)

natančno vsebino poslovnega načrta, kot zahteva člen 42(b);

| (c) | vsebino dokumentov o vodenju podružnice, kot zahteva člen 42(c); |
| --- | --- |

(c)

vsebino dokumentov o vodenju podružnice, kot zahteva člen 42(c);

| (d) | natančno vsebino informacij o začetnem kapitalu, ki je prosto na razpolago podružnici, kot zahteva člen 42(d). |
| --- | --- |

(d)

natančno vsebino informacij o začetnem kapitalu, ki je prosto na razpolago podružnici, kot zahteva člen 42(d).

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (50)

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev standardnih obrazcev, predloge in postopke za sporočanje informacij in obveščanje v skladu s temi odstavki.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (51)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 o ukrepih za opredelitev pogojev za oceno zadostnega začetnega kapitala, ki je podružnici prosto na razpolago, ob upoštevanju investicijskih storitev ali poslov, ki jih opravlja podružnica, ter vrste strank, katerim so storitve namenjene.

ODDELEK 2

REGISTRACIJA IN ODVZEM DOVOLJENJA

Člen 45

Registracija

Države članice registrirajo podjetja
  iz tretjih držav
  , ki imajo dovoljenje v skladu s členom 41. Register je javno dostopen in vsebuje informacije o storitvah ali poslih, za katere imajo podjetja iz tretje države dovoljenje. Register se redno posodablja. Organ ESMA se obvesti o vsakem izdanem dovoljenju.

ESMA pripravi seznam vseh podjetij iz tretjih držav, ki imajo dovoljenje za opravljanje storitev in poslov v
  Evropski uniji
  . Seznam vsebuje informacije o storitvah ali poslih, za katere je podjetje iz tretje države pridobilo dovoljenje, in se redno posodablja. ESMA objavi seznam na svoji spletni strani in ga posodablja.

Člen 46

Odvzem dovoljenja

Pristojni organ, ki je izdal dovoljenje v skladu s členom 43, ga lahko odvzame, če podjetje iz tretje države:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravljalo nobenih investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali ni v zadnjih šestih mesecih opravljalo nobenih investicijskih storitev ali investicijskih poslov, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo, ki določajo pogoje poslovanja za investicijska podjetja in veljajo za podjetja iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(d)

hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo, ki določajo pogoje poslovanja za investicijska podjetja in veljajo za podjetja iz tretjih držav;

| (e) | spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalna zakonodaja glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem. |
| --- | --- |

(e)

spada v katerega koli od primerov, v katerih nacionalna zakonodaja glede zadev izven področja uporabe te direktive določa odvzem.

Organ ESMA se obvesti o vsakem odvzemu dovoljenja.

Odvzem se objavi na seznamu iz člena 45 za obdobje petih let.

NASLOV III

ORGANIZIRANI TRGI

Člen 47

Dovoljenje in veljavni pravni red

1.   Države članice kot organizirane trge pooblastijo samo tiste sisteme, ki so skladni z določbami iz tega naslova.

Dovoljenje se organiziranemu trgu izda samo, če se pristojni organ prepriča, da upravljavec trga in sistemi organiziranega trga izpolnjujejo vsaj zahteve iz tega naslova.

V primeru organiziranega trga, ki je pravna oseba in ki ga vodi ali upravlja upravljavec trga, ki ni organizirani trg sam, države članice določijo, kako se različne obveznosti, ki v skladu s to direktivo veljajo za upravljavce trga, razdelijo na organizirani trg in upravljavca trga.

Upravljavec organiziranega trga zagotovi vse informacije, vključno s poslovnim načrtom, ki med drugim navaja vrste predvidenih dejavnosti in organizacijsko strukturo, potrebne pristojnemu organu, da se lahko prepriča o tem, da je organizirani trg v času pridobitve prvotnega dovoljenja uredil vse potrebno za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu z določbami tega naslova.

2.   Države članice od upravljavca organiziranega trga zahtevajo, da opravlja naloge v zvezi z organizacijo in delovanjem organiziranega trga pod nadzorom pristojnega organa. Države članice zagotovijo, da pristojni organi redno pregledujejo skladnost organiziranih trgov z določbami tega naslova. Zagotovijo tudi, da pristojni organi spremljajo, da organizirani trgi ves čas izpolnjujejo pogoje za začetno dovoljenje iz tega naslova.

3.   Države članice zagotovijo, da je upravljavec trga odgovoren za zagotovitev, da organizirani trg, ki ga upravlja, izpolnjuje vse zahteve iz tega naslova.

Države članice zagotovijo tudi, da upravljavec trga lahko uveljavlja pravice, odgovarjajoče organiziranemu trgu, ki ga upravlja v skladu s to direktivo.

4.   Brez poseganja v katere koli zadevne določbe Direktive 2003/6/ES za trgovanje, ki se izvaja v okviru sistemov organiziranega trga, velja javno pravo matične države članice organiziranega trga.

5.   Pristojni organ lahko odvzame dovoljenje, izdano organiziranemu trgu, če ta:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ne deluje, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ne deluje, razen če država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(d)

hudo in sistematično krši predpise, sprejete v skladu s to direktivo;

| (e) | spada v okvir katerega koli primera, v katerem nacionalna zakonodaja določa odvzem. |
| --- | --- |

(e)

spada v okvir katerega koli primera, v katerem nacionalna zakonodaja določa odvzem.

6.   ESMA se obvesti o vsakem odvzemu dovoljenja.

Člen 48

Zahteve glede vodenja organiziranega trga

1.   
  Člani
  uprave katerega koli upravljavca trga
  imajo
  vedno zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje ter opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa.

Vsi člani
  uprave izpolnjujejo zlasti naslednje zahteve:

| (a) | namenijo dovolj časa za opravljanje svojih funkcij.
  V zvezi s številom direktorskih funkcij, ki jih ima lahko član uprave istočasno, je treba upoštevati individualne okoliščine ter naravo, obseg in zapletenost dejavnosti institucije.




  Člani uprave upravljavcev trga, ki so pomembni v smislu velikosti, notranje organizacije ter narave, obsega in kompleksnosti njihovih dejavnosti istočasno
  ne opravljajo več kot ene od naslednjih kombinacij nalog:






  (i) | funkcija izvršnega direktorja
  ; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

namenijo dovolj časa za opravljanje svojih funkcij.
  V zvezi s številom direktorskih funkcij, ki jih ima lahko član uprave istočasno, je treba upoštevati individualne okoliščine ter naravo, obseg in zapletenost dejavnosti institucije.

Člani uprave upravljavcev trga, ki so pomembni v smislu velikosti, notranje organizacije ter narave, obsega in kompleksnosti njihovih dejavnosti istočasno
  ne opravljajo več kot ene od naslednjih kombinacij nalog:

(i)

funkcija izvršnega direktorja
  ; ali

| (ii) | dve funkciji
  neizvršnega direktorja
  . |
| --- | --- |

(ii)

dve funkciji
  neizvršnega direktorja
  .

Funkcija izvršnega ali neizvršnega direktorja znotraj:

| (i) | iste skupine
  ; |
| --- | --- |

(i)

iste skupine
  ;

| (ii) | institucij, ki:








  — | so članice iste institucionalne jamstvene sheme, če so izpolnjeni pogoji iz člena 108(7) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], |
| --- | --- | --- |

(ii)

institucij, ki:

—

so članice iste institucionalne jamstvene sheme, če so izpolnjeni pogoji iz člena 108(7) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV],

| — | so vzpostavile vezi v skladu s členom 108(6) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ali |
| --- | --- |

—

so vzpostavile vezi v skladu s členom 108(6) Uredbe (EU) št. .../2012 [CRD IV], ali

| (iii) | podjetij (vključno z nefinančnimi institucijami), v katerih imajo institucije kvalificiran delež,


  se obravnava kot ena direktorska funkcija.
  ▐ |
| --- | --- |

(iii)

podjetij (vključno z nefinančnimi institucijami), v katerih imajo institucije kvalificiran delež,

se obravnava kot ena direktorska funkcija.

▐

| (b) | imajo ustrezno kolektivno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razumejo posle organiziranega trga in še zlasti glavna tveganja, povezana s temi posli. |
| --- | --- |

(b)

imajo ustrezno kolektivno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razumejo posle organiziranega trga in še zlasti glavna tveganja, povezana s temi posli.

| (c) | ravnajo odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito ocenijo in izpodbijajo odločitve višjega vodstva
  in učinkovito nadzorujejo in spremljajo sprejemanje odločitev vodstva
  .


  Upravljavci
  trga ▐ namenijo zadostne vire za uvajanje in usposabljanje članov uprave. |
| --- | --- |

(c)

ravnajo odkrito, pošteno in neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito ocenijo in izpodbijajo odločitve višjega vodstva
  in učinkovito nadzorujejo in spremljajo sprejemanje odločitev vodstva
  .

Upravljavci
  trga ▐ namenijo zadostne vire za uvajanje in usposabljanje članov uprave.

| (ca) | zagotovijo delovanje učinkovitih sistemov za prepoznavanje in obvladovanje sporov med upravljavcem trga in organiziranim trgom ali njegovimi člani ter za izvajanje in ohranjanje ustreznih ureditev za ločevanje različnih poslovnih funkcij. |
| --- | --- |

(ca)

zagotovijo delovanje učinkovitih sistemov za prepoznavanje in obvladovanje sporov med upravljavcem trga in organiziranim trgom ali njegovimi člani ter za izvajanje in ohranjanje ustreznih ureditev za ločevanje različnih poslovnih funkcij.

2.   Države članice od upravljavcev organiziranega trga zahtevajo, da ustanovijo odbor za imenovanje za ocenjevanje skladnosti z določbami prvega odstavka in po potrebi pripravijo priporočila na podlagi njihove ocene. Odbor za imenovanja je sestavljen iz članov uprave, ki pri zadevnem upravljavcu trga ne opravljajo nobene izvršne funkcije.

Pristojni organi lahko ob upoštevanju narave, obsega in zapletenosti poslov upravljavcu trga dovolijo, da ne ustanovi ločenega odbora za imenovanje
  , če je vzpostavljen vsaj primerljiv nadomestni mehanizem
  .

Ta odstavek se ne uporablja, kadar uprava v skladu z nacionalno zakonodajo ni na noben način udeležena v postopku imenovanja svojih članov.

3.   Države članice od upravljavcev trga
  in njihovih odborov za imenovanja
  zahtevajo
  , da pri izboru članov uprave upoštevajo širok nabor lastnosti in sposobnosti.

Zlasti:

| (a) | upravljavci trga uvedejo politiko, ki spodbuja strokovnost, odgovornost in predanost kot vodilna merila pri zaposlovanju višjega vodstva, ki bo zagotavljala, da so imenovane osebe nedvomno predane interesom institucije; |
| --- | --- |

(a)

upravljavci trga uvedejo politiko, ki spodbuja strokovnost, odgovornost in predanost kot vodilna merila pri zaposlovanju višjega vodstva, ki bo zagotavljala, da so imenovane osebe nedvomno predane interesom institucije;

| (b) | investicijska podjetja sprejmejo tudi konkretne ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti v upravi, kot so usposabljanje odborov za imenovanje, vzpostavitev seznamov ustreznih kandidatov in uvedba postopka imenovanja, kjer se predstavi vsaj po en predstavnik vsakega spola; |
| --- | --- |

(b)

investicijska podjetja sprejmejo tudi konkretne ukrepe za zagotovitev bolj uravnotežene zastopanosti v upravi, kot so usposabljanje odborov za imenovanje, vzpostavitev seznamov ustreznih kandidatov in uvedba postopka imenovanja, kjer se predstavi vsaj po en predstavnik vsakega spola;

| (c) | kjer so zaposleni zastopani v upravi, bi to tudi moralo veljati za pozitiven način krepitve raznolikosti, saj prinaša ključno perspektivo in pravo poznavanje notranjega delovanja institucije. |
| --- | --- |

(c)

kjer so zaposleni zastopani v upravi, bi to tudi moralo veljati za pozitiven način krepitve raznolikosti, saj prinaša ključno perspektivo in pravo poznavanje notranjega delovanja institucije.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih standardov za natančnejšo opredelitev
  , kako bi moral upravljavec trga upoštevati naslednje
  :

| (a) | pojem
  zadostnega časa, ki ga mora član uprave nameniti opravljanju svojih funkcij glede na individualne okoliščine, naravo, obseg in zapletenost poslov upravljavca trga, ki jih morajo pristojni organi upoštevati pri odobritvi članu uprave institucije, da hkrati opravlja več direktorskih funkcij, kot je dovoljeno, v skladu z odstavkom 1(a); |
| --- | --- |

(a)

pojem
  zadostnega časa, ki ga mora član uprave nameniti opravljanju svojih funkcij glede na individualne okoliščine, naravo, obseg in zapletenost poslov upravljavca trga, ki jih morajo pristojni organi upoštevati pri odobritvi članu uprave institucije, da hkrati opravlja več direktorskih funkcij, kot je dovoljeno, v skladu z odstavkom 1(a);

| (b) | pojem
  ustreznega kolektivnega znanja, spretnosti in izkušenj uprave v skladu z odstavkom 1(b); |
| --- | --- |

(b)

pojem
  ustreznega kolektivnega znanja, spretnosti in izkušenj uprave v skladu z odstavkom 1(b);

| (c) | pojme
  odkritosti, poštenosti in neodvisnega mišljenja člana uprave v skladu z odstavkom 1(c)
  , ob upoštevanju potencialnega navzkrižja interesov
  ; |
| --- | --- |

(c)

pojme
  odkritosti, poštenosti in neodvisnega mišljenja člana uprave v skladu z odstavkom 1(c)
  , ob upoštevanju potencialnega navzkrižja interesov
  ;

| (d) | pojem
  zadostnih človeških in finančnih virov, namenjenih za uvajanje in usposabljanje članov uprave; |
| --- | --- |

(d)

pojem
  zadostnih človeških in finančnih virov, namenjenih za uvajanje in usposabljanje članov uprave;

| (e) | pojem
  raznolikosti, ki jo je treba upoštevati pri izboru članov uprave. |
| --- | --- |

(e)

pojem
  raznolikosti, ki jo je treba upoštevati pri izboru članov uprave.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (52)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   Države članice od upravljavcev organiziranih trgov zahtevajo, da pristojni organ obvestijo o istovetnosti vseh članov uprave in o spremembah članstva, skupaj z vsemi informacijami, ki so potrebne za oceno, ali podjetje deluje v skladu z odstavki 1, 2 in 3.

▐

7.   Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če ugotovi, da osebe, ki bodo dejansko vodile posle organiziranega trga, niso dovolj ugledne ali dovolj izkušene, ali če obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi za prepričanje, da lahko uprava
  upravljavca trga
  predstavlja nevarnost za učinkovito, varno in skrbno upravljanje ter za ustrezno upoštevanje celovitosti trga.

Države članice zagotovijo, da se v procesu izdaje dovoljenja organiziranemu trgu za osebo ali osebe, ki dejansko vodijo poslovanje organiziranega trga, ki že ima dovoljenje v skladu z določbami iz te direktive, šteje, da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1.

7a.
     
  Uprava upravljavca trga je sposobna zagotoviti, da se organizirani trg upravlja varno in skrbno ter na način, ki spodbuja celovitost trga.

Uprava spremlja in redno ocenjuje učinkovitost organizacije organiziranega trga ter sprejme potrebne ukrepe za odpravo kakršnih koli pomanjkljivosti.

Člani uprave imajo pri opravljanju svoje nadzorne funkcije ustrezen dostop do informacij in dokumentov, ki so potrebni za nadzor in spremljanje odločitev vodstva.

Uprava pripravi, vzdržuje in objavi izjavo glede politik in praks, na podlagi katerih deluje, da bi izpolnila zahteve tega odstavka.

7b.
     
  Brez poseganja v pravne sisteme držav članic, morajo te zagotoviti, da zoper člana uprave osebno, v primerih ko naj bi kršil določbe ali storil kaznivo dejanje v zadevah, ki spadajo v področje uporabe te direktive ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], lahko teče kazenski ali civilni postopek.

Člen 49

Zahteve glede oseb, ki imajo pomemben vpliv na vodenje organiziranega trga

1.   Države članice zahtevajo, da so osebe, ki imajo priložnost neposredno ali posredno pomembno vplivati na vodenje organiziranega trga, primerne.

2.   Države članice od upravljavca organiziranega trga zahtevajo:

| (a) | da pristojnemu organu posreduje informacije v zvezi z lastništvom organiziranega trga in/ali upravljavca trga, zlasti o istovetnosti in obsegu udeležbe katerih koli oseb, ki lahko pomembno vplivajo na vodenje, in da te informacije objavi; |
| --- | --- |

(a)

da pristojnemu organu posreduje informacije v zvezi z lastništvom organiziranega trga in/ali upravljavca trga, zlasti o istovetnosti in obsegu udeležbe katerih koli oseb, ki lahko pomembno vplivajo na vodenje, in da te informacije objavi;

| (b) | da pristojni organ obvesti o morebitnem prenosu lastništva, ki povzroči spremembo istovetnosti oseb s pomembnim vplivom na upravljanje organiziranega trga, in da tak prenos objavi. |
| --- | --- |

(b)

da pristojni organ obvesti o morebitnem prenosu lastništva, ki povzroči spremembo istovetnosti oseb s pomembnim vplivom na upravljanje organiziranega trga, in da tak prenos objavi.

3.   Pristojni organ zavrne odobritev sprememb glede večinske udeležbe v organiziranem trgu in/ali upravljavcu trga, če obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi za prepričanje, da predstavljajo nevarnost za varno in skrbno vodenje organiziranega trga.

Člen 50

Organizacijske zahteve

Države članice od organiziranega trga zahtevajo:

| (a) | da ima vzpostavljeno ureditev za jasno prepoznavanje in obvladovanje potencialnih škodljivih posledic, ki jih ima za delovanje organiziranega trga ali za njegove udeležence morebitno nasprotje interesov med interesi organiziranega trga, njegovimi lastniki ali njegovim upravljavcem in varnim delovanjem organiziranega trga, zlasti če se za tako nasprotje interesov izkaže, da bi lahko škodljivo vplivalo na opravljanje funkcij, ki jih pristojni organ prenese na organizirani trg; |
| --- | --- |

(a)

da ima vzpostavljeno ureditev za jasno prepoznavanje in obvladovanje potencialnih škodljivih posledic, ki jih ima za delovanje organiziranega trga ali za njegove udeležence morebitno nasprotje interesov med interesi organiziranega trga, njegovimi lastniki ali njegovim upravljavcem in varnim delovanjem organiziranega trga, zlasti če se za tako nasprotje interesov izkaže, da bi lahko škodljivo vplivalo na opravljanje funkcij, ki jih pristojni organ prenese na organizirani trg;

| (b) | da je primerno opremljen za obvladovanje tveganj, ki jim je izpostavljen, da vzpostavi ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje kakršnih koli pomembnih tveganj za njegovo delovanje in da uvede učinkovite ukrepe za ublažitev teh tveganj; |
| --- | --- |

(b)

da je primerno opremljen za obvladovanje tveganj, ki jim je izpostavljen, da vzpostavi ustrezno ureditev in sisteme za prepoznavanje kakršnih koli pomembnih tveganj za njegovo delovanje in da uvede učinkovite ukrepe za ublažitev teh tveganj;

| (c) | da ima vzpostavljeno ureditev za dobro vodenje tehničnih operacij sistema, vključno z uvedbo učinkovite ureditve nujnih ukrepov ob motnjah v sistemih; |
| --- | --- |

(c)

da ima vzpostavljeno ureditev za dobro vodenje tehničnih operacij sistema, vključno z uvedbo učinkovite ureditve nujnih ukrepov ob motnjah v sistemih;

| (d) | da ima pregledna in nediskrecijska pravila in postopke, ki predpisujejo pošteno in pravilno trgovanje ter vzpostavljajo objektivna merila za učinkovito izvrševanje naročil; |
| --- | --- |

(d)

da ima pregledna in nediskrecijska pravila in postopke, ki predpisujejo pošteno in pravilno trgovanje ter vzpostavljajo objektivna merila za učinkovito izvrševanje naročil;

| (e) | da ima vzpostavljeno učinkovito ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov; |
| --- | --- |

(e)

da ima vzpostavljeno učinkovito ureditev za omogočanje učinkovitega in pravočasnega zaključka poslov, ki se izvršijo v okviru njegovih sistemov;

| (f) | da ima v času izdaje dovoljenja in nenehno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njegovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki jim je izpostavljen. |
| --- | --- |

(f)

da ima v času izdaje dovoljenja in nenehno na razpolago zadostne finančne vire, ki omogočajo njegovo pravilno delovanje, ob upoštevanju narave in obsega poslov, sklenjenih na trgu, ter obsega in stopnje tveganj, ki jim je izpostavljen.

Člen 51

Odpornost sistemov, sistemi prekinitve trgovanja in elektronsko trgovanje

1.   Države članice zahtevajo, da ima organizirani trg vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve
  , zasnovane
  za zagotovitev, da so njegovi sistemi trgovanja odporni, imajo ustrezno zmogljivost za obravnavo velikih količin naročil in sporočil ter lahko zagotovijo urejeno trgovanje v težavnih časih na trgu, so v celoti preizkušeni za zagotovitev, da so
  ti
  pogoji izpolnjeni
  celo v obdobjih izjemne nestanovitnosti trgov
  in zanje veljajo učinkovite ureditve neprekinjenega poslovanja, da se zagotovi neprekinjenost storitev, če pride do nepredvidene okvare sistemov trgovanja.

1a.
     
  Države članice od organiziranega trga zahtevajo, da ima vzpostavljene dogovore o ravnanju vzdrževalcev trga in da zagotavlja, da v teh dogovorih sodeluje zadostno število investicijskih podjetij, ki objavljajo zavezujoče ponudbe po konkurenčnih cenah, kar temu trgu omogoča redno in stalno likvidnost za minimalni del neprekinjenega delovanja, pri čemer se upoštevajo prevladujoči tržni pogoji, pravila in predpisi, razen če te zahteve ne ustrezajo naravi in obsegu trgovanja na tem organiziranem trgu. Države članice od organiziranega trga zahtevajo, da sklene zavezujoč pisni dogovor med organiziranim trgom in investicijskim podjetjem glede obveznosti, ki izhajajo iz sodelovanja v tovrstnem režimu, ki vključujejo med drugim zagotavljanje likvidnosti. Organizirani trg spremlja in zagotavlja skladnost investicijskih podjetij z zahtevami iz tovrstnih zavezujočih pisnih dogovorov. Organizirani trg obvesti pristojni organ o vsebini zavezujočega pisnega dogovora in mu dokaže, da spoštuje zahteve iz tega odstavka.

Organ ESMA oblikuje smernice glede okoliščin, v katerih bi bila investicijska podjetja obvezana k sklepanju dogovorov iz tega odstavka za vstop na trg, in lahko oblikuje smernice glede vsebine takih dogovorov.

1b.
     
  Države članice zahtevajo, da ima organiziran trg vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve, s katerimi zagotavlja, da so vsa naročila, ki jih v sistem vnese član ali udeleženec, veljavna najmanj 500 milisekund in jih v tem času ni mogoče preklicati ali spremeniti.

2.   Države članice zahtevajo, da ima organiziran trg vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve za zavrnitev naročil, ki presegajo vnaprej določen prag glede obsega in cene ali ki so očitno napačna ▐.

2a.
     
  Države članice zahtevajo, da organizirani trg omogoča začasno ustavitev trgovanja, če pride v kratkem obdobju do precejšnjega nihanja cen finančnega instrumenta na tem trgu ali na povezanih trgih, kadar ga ustrezni upravljavec povezanega trga obvesti o tem, ter v izrednih primerih preklic, spremembo ali popravek katerega koli posla. Države članice zahtevajo, da organizirani trg zagotovi, da so vsi parametri za ustavitev trgovanja umerjeni tako, da upoštevajo likvidnost različnih razredov in podrazredov sredstev kot tudi naravo tržnega modela in tipe uporabnikov ter da so zadostni za preprečitev hudih motenj trgovanja.

Države članice zagotovijo, da organizirani trg pristojnemu organu dosledno in primerljivo poroča o parametrih za ustavitev trgovanja in o vsakršnih bistvenih spremembah teh parametrov, pristojni organ pa pridobljena poročila posreduje organu ESMA. ESMA objavi parametre na svojem spletnem mestu. Države članice zahtevajo, da v primeru, ko organizirani trg, ki je z vidika likvidnosti za instrument bistvenega pomena, zaustavi trgovanje v kateri koli državi članici, ima to mesto trgovanja vzpostavljene potrebne sisteme in postopke za zagotovitev, da bo obvestilo pristojne organe, da bi se oblikoval usklajen odziv vsega trga in določilo, da trgovanje zaustavijo tudi ostala mesta trgovanja, na katerih se trguje s tem instrumentom, dokler se trgovanje na prvotnem trgu ne nadaljuje.

3.   Države članice zahtevajo, da ima organiziran trg vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve
  , tudi zahtevo, da člani ali udeleženci izvedejo ustrezno preizkušanje algoritmov in zagotovijo okolje, ki to preizkušanje omogoča,
  za zagotovitev, da sistemi za algoritemsko
  ali visokofrekvenčno
  trgovanje ne morejo povzročiti neurejenih pogojev za trgovanje na trgu ali prispevati k njihovemu nastanku
  ter obvladajo morebitne neurejene pogoje za trgovanje, ki bi izhajali iz tega algoritemskega ali visokofrekvenčnega sistema trgovanja
  , vključno s sistemi za
  opredelitev vseh naročil, ki vključujejo visokofrekvenčno trgovanje,
  omejitev deleža neizvršenih naročil v poslih, ki jih lahko član ali udeleženec vnese v sistem, da lahko upočasni tok naročil, če obstaja nevarnost, da se doseže maksimalna zmogljivost sistema, ter omeji
  in izvaja
  minimalen korak kotacije, ki je dovoljen na trgu.

4.   Države članice zahtevajo, da
  organizirani trgi članom ali udeležencem prepovedo zagotavljanje sponzoriranega dostopa ali nezaščitenega dostopa do trga
  .
  Države članice zahtevajo, da
  ima organizirani trg, ki dovoljuje neposreden ▐ dostop
  do trga
  , vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve za zagotovitev, da je članom ali udeležencem dovoljeno opravljanje takšnih storitev le, če so investicijsko podjetje z dovoljenjem za poslovanje v skladu s to direktivo, če se določijo in uporabljajo ustrezna merila glede primernosti oseb, ki se jim lahko zagotavlja takšen dostop, ter če član ali udeleženec ohrani odgovornost za naročila in trgovanje, ki se izvršijo z uporabo te storitve.

Države članice zahtevajo tudi, da organizirani trg določi ustrezne standarde v zvezi z nadzorom tveganja in pragovi za trgovanje prek takšnega dostopa ter lahko razlikuje in po potrebi ustavi naročila ali trgovanje osebe, ki uporablja neposreden ▐ dostop
  do trga
  ločeno od naročil ali trgovanja člana ali udeleženca.

5.   Države članice zahtevajo, da organiziran trg zagotavlja, da so njegova pravila o storitvah kolokacije ▐ pregledna, poštena in nediskriminatorna.

5a.
     
  Države članice zahtevajo, da organizirani trg zagotovi, da so njegove strukture pristojbin, vključno s pristojbinami za izvršitev, dodatnimi pristojbinami in vsemi rabati, pregledne, poštene in nediskriminatorne ter da ne ustvarjajo spodbud za posredovanje, spreminjanje ali preklic naročil ali za izvrševanje poslov na način, ki prispeva k neurejenim pogojem trgovanja ali k zlorabi trga. Države članice zlasti zahtevajo, da organizirani trg uvede obveznosti za vzdrževanje trga za posamezne delnice ali ustrezne košarice delnic v zameno za vse rabate, ki so mu dodeljeni, naloži višjo pristojbino za posredovanje naročila, ki je naknadno preklicano, kot pa za izvršeno naročilo, in naloži višjo pristojbino udeležencem, ki imajo visok delež preklicanih naročil v primerjavi z izvršenimi naročili, in udeležencem, ki izvajajo strategijo visokofrekvenčnega trgovanja, da bo ta odražala dodatno breme za zmogljivosti sistema.

Države članice organiziranemu trgu omogočijo, da svoje pristojbine za preklicana naročila prilagaja glede na dolžino obdobja, v katerem je naročilo veljalo, in da pristojbine prilagodi vsakemu finančnemu instrumentu, za katerega se uporabljajo.

6.   Države članice zahtevajo, da na zahtevo pristojnega organa za organiziran trg, ta organiziran trg pristojnemu organu da na voljo podatke v zvezi s knjigo naročil ali omogoči pristojnemu organu dostop do knjige naročil, da lahko nadzira trgovanje.

7.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 v zvezi z zahtevami iz tega člena ter zlasti:

| (a) | za zagotovitev, da so sistemi za trgovanje na organiziranih trgih odporni in imajo ustrezno zmogljivost;
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

za zagotovitev, da so sistemi za trgovanje na organiziranih trgih odporni in imajo ustrezno zmogljivost;

▐

| (c) | za določitev maksimalnega ▐ deleža neizvršenih naročil v poslih, ki ga lahko sprejmejo organizirani trgi
  ob upoštevanju likvidnosti finančnega instrumenta
  ; |
| --- | --- |

(c)

za določitev maksimalnega ▐ deleža neizvršenih naročil v poslih, ki ga lahko sprejmejo organizirani trgi
  ob upoštevanju likvidnosti finančnega instrumenta
  ;

| (d) | za opredelitev okoliščin, v katerih bi bilo tok naročil primerno upočasniti; |
| --- | --- |

(d)

za opredelitev okoliščin, v katerih bi bilo tok naročil primerno upočasniti;

| (e) | za zagotovitev, da so storitve kolokacije in strukture pristojbin poštene in nediskriminatorne
  ter da strukture pristojbin ne ustvarjajo spodbud za neurejene pogoje trgovanja ali za zlorabo trga
  . |
| --- | --- |

(e)

za zagotovitev, da so storitve kolokacije in strukture pristojbin poštene in nediskriminatorne
  ter da strukture pristojbin ne ustvarjajo spodbud za neurejene pogoje trgovanja ali za zlorabo trga
  .

| (ea) | za določitev pomembnosti organiziranega trga kar zadeva likvidnost tega instrumenta; |
| --- | --- |

(ea)

za določitev pomembnosti organiziranega trga kar zadeva likvidnost tega instrumenta;

| (eb) | za zagotovitev poštenih in nediskriminatornih režimov za vzdrževanje trga ter za določitev minimalnih obveznosti glede vzdrževanja trga, ki jih morajo organizirani trgi določiti, ko oblikujejo režim za vzdrževanje trga, in pogojev, v katerih zahteve glede vzpostavitve režimov za vzdrževanje trga niso primerne; |
| --- | --- |

(eb)

za zagotovitev poštenih in nediskriminatornih režimov za vzdrževanje trga ter za določitev minimalnih obveznosti glede vzdrževanja trga, ki jih morajo organizirani trgi določiti, ko oblikujejo režim za vzdrževanje trga, in pogojev, v katerih zahteve glede vzpostavitve režimov za vzdrževanje trga niso primerne;

| (ec) | za zagotovitev ustreznega preizkušanja algoritmov, ki bo zagotovilo, da sistemi za algoritemsko ali visokofrekvenčno trgovanje ne morejo povzročiti neurejenih pogojev za trgovanje na trgu ali prispevati k njihovemu nastanku. |
| --- | --- |

(ec)

za zagotovitev ustreznega preizkušanja algoritmov, ki bo zagotovilo, da sistemi za algoritemsko ali visokofrekvenčno trgovanje ne morejo povzročiti neurejenih pogojev za trgovanje na trgu ali prispevati k njihovemu nastanku.

Člen 51a

Koraki kotacije

1.
     
  Države članice od organiziranih trgov zahtevajo, da vzpostavijo režime za korak kotacije za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente ter za vse druge finančne instrumente, za katere se oblikujejo regulativni tehnični standardi v skladu z odstavkom 4.

2.
     
  Režimi za korak kotacije iz odstavka 1:

| (a) | se umerijo, da odražajo likvidnostni profil finančnega instrumenta na različnih trgih in povprečni cenovni razpon med ponudbo in povpraševanjem, pri čemer se upošteva, da je zaželeno zagotoviti razumno stabilne cene, ne da bi se neupravičeno oviralo nadaljnje omejevanje razponov; |
| --- | --- |

(a)

se umerijo, da odražajo likvidnostni profil finančnega instrumenta na različnih trgih in povprečni cenovni razpon med ponudbo in povpraševanjem, pri čemer se upošteva, da je zaželeno zagotoviti razumno stabilne cene, ne da bi se neupravičeno oviralo nadaljnje omejevanje razponov;

| (b) | ustrezno prilagodijo korak kotacije za vsak posamezen finančni instrument. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno prilagodijo korak kotacije za vsak posamezen finančni instrument.

3.
     
  Organ ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi minimalne korake kotacije ali režime za korak kotacije za posamezne delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, kjer je to potrebno, da se zagotovi pravilno delovanje trgov v skladu z dejavniki iz odstavka 2 ter ceno, razponi in zanesljivostjo likvidnosti instrumentov.

ESMA predloži Komisiji te osnutke regulativnih tehničnih standardov do [...] (53).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.
     
  Organ ESMA lahko pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi minimalne korake kotacije ali režime za korak kotacije za posamezne finančne instrumente, ki ne spadajo v odstavek 3, kjer je to potrebno, da se zagotovi pravilno delovanje trgov v skladu z dejavniki iz odstavka 2 ter ceno, razponi in zanesljivostjo likvidnosti instrumentov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 51b

Sinhronizacija poslovnih ur

1.
     
  Države članice zahtevajo, da vsa mesta trgovanja in njihovi udeleženci uskladijo poslovne ure, s katerimi beležijo datum in čas dogodkov, o katerih se poroča.

2.
     
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredeli raven natančnosti sinhronizacije ur v skladu z mednarodnimi standardi.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov do [...] (54) predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 4]

Člen 52

Uvrstitev finančnih instrumentov v trgovanje

1.   Države članice od organiziranih trgov zahtevajo, da imajo jasna in pregledna pravila glede uvrstitve finančnih instrumentov v trgovanje.

Ta pravila zagotavljajo, da je s katerimi koli finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, mogoče trgovati na pošten, pravilen in učinkovit način ter, v primeru prenosljivih vrednostnih papirjev, da se z njimi prosto trguje.

2.   V primeru izvedenih finančnih instrumentov morajo pravila zlasti zagotavljati, da oblika pogodbe na izvedene finančne instrumente omogoča pravilno oblikovanje cen in obstoj učinkovitih pogojev za poravnavo.

3.   Poleg obveznosti iz odstavkov 1 in 2 države članice od organiziranih trgov zahtevajo, da vzpostavijo in vzdržujejo učinkovito ureditev za preverjanje, da izdajatelji prenosljivih vrednostnih papirjev, uvrščenih v trgovanje na organiziranem trgu, svoje obveznosti v zvezi z obveznostmi glede začetnega, stalnega ali priložnostnega razkritja izpolnjujejo v skladu s pravnim redom
  Evropske unije
  .

Države članice zagotovijo, da organizirani trg vzpostavi ureditev, ki njegovim članom ali udeležencem olajšuje dostop do informacij, objavljenih v skladu s pravnim redom
  Evropske unije
  .

4.   Države članice zagotovijo, da imajo organizirani trgi vzpostavljeno potrebno ureditev za redno pregledovanje skladnosti finančnih instrumentov, ki jih uvrščajo v trgovanje, z zahtevami glede uvrstitve.

5.   Prenosljivi vrednostni papir, ki je bil uvrščen v trgovanje na organiziranem trgu, se lahko kasneje uvrsti v trgovanje na drugih organiziranih trgih, tudi brez privolitve izdajatelja in v skladu z ustreznimi določbami Direktive 2003/71/ES. Organizirani trg izdajatelja obvesti o tem, da se z njegovimi vrednostnimi papirji trguje na tem organiziranem trgu. Za izdajatelja ne velja nobena obveznost posredovanja informacij, zahtevanih v skladu z odstavkom 3, neposredno kateremu koli organiziranemu trgu, ki izdajateljeve vrednostne papirje brez njegove privolitve uvrsti v trgovanje.

6.   Komisija v skladu s členom 94 sprejme delegirane akte, ki:

| (a) | določajo značilnosti različnih razredov instrumentov, ki jih mora organizirani trg upoštevati pri ocenjevanju, ali je instrument izdan na način, skladen s pogoji iz drugega pododstavka odstavka 1 za uvrstitev v trgovanje v različnih segmentih trga, ki ga upravlja; |
| --- | --- |

(a)

določajo značilnosti različnih razredov instrumentov, ki jih mora organizirani trg upoštevati pri ocenjevanju, ali je instrument izdan na način, skladen s pogoji iz drugega pododstavka odstavka 1 za uvrstitev v trgovanje v različnih segmentih trga, ki ga upravlja;

| (b) | pojasnjujejo ureditve, ki jo mora organizirani trg uvesti, da bi se zanj štelo, da izpolnjuje svojo obveznost preverjanja, da izdajatelj prenosljivega vrednostnega papirja izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s pravnim redom
  Evropske unije
  v zvezi z obveznostmi glede začetnega, stalnega ali priložnostnega razkritja; |
| --- | --- |

(b)

pojasnjujejo ureditve, ki jo mora organizirani trg uvesti, da bi se zanj štelo, da izpolnjuje svojo obveznost preverjanja, da izdajatelj prenosljivega vrednostnega papirja izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s pravnim redom
  Evropske unije
  v zvezi z obveznostmi glede začetnega, stalnega ali priložnostnega razkritja;

| (c) | pojasnjujejo ureditev, ki jo mora organizirani trg uvesti v skladu z odstavkom 3, da bi svojim članom ali udeležencem olajšal dostop do informacij, objavljenih pod pogoji pravnega reda
  Evropske unije
  . |
| --- | --- |

(c)

pojasnjujejo ureditev, ki jo mora organizirani trg uvesti v skladu z odstavkom 3, da bi svojim članom ali udeležencem olajšal dostop do informacij, objavljenih pod pogoji pravnega reda
  Evropske unije
  .

Člen 53

Začasna ustavitev trgovanja in umik finančnih instrumentov iz trgovanja

1.   Brez poseganja v pravico pristojnega organa iz člena 72(1)(d) in (e), da zahteva začasno ustavitev trgovanja ali umik instrumenta iz trgovanja, lahko upravljavec organiziranega trga začasno ustavi trgovanje s finančnim instrumentom, ki ne spoštuje več pravil organiziranega trga, ali ga umakne iz trgovanja, razen če bi tak ukrep verjetno povzročil znatno škodo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trga.

Države članice zahtevajo, da upravljavec organiziranega trga, ki začasno ustavi trgovanje ali finančni instrument umakne iz trgovanja, javno objavi to odločitev, jo sporoči drugim organiziranim trgom, MTF in OTF, ki trgujejo z istim finančnim instrumentom, in pristojnemu organu sporoči ustrezne informacije. Pristojni organ o tem obvesti pristojne organe drugih držav članic.

Zadevni pristojni organ v smislu člena 2(7) Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 za ta finančni instrument zahteva začasno ustavitev trgovanja ali umik tega finančnega instrumenta iz trgovanja na organiziranih trgih, MTF in OTF, ki delujejo v okviru njegovega nadzora, v najkrajšem možnem času, zahteva pa tudi začasno ustavitev ali umik tega finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 2, če do začasne ustavitve ali umika pride zaradi nerazkritja informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu.

2.   Pristojni organ, ki zahteva začasno ustavitev trgovanja ali umik finančnega instrumenta iz trgovanja na enem ali več organiziranih trgih, MTF ali OTF
  v skladu z odstavkom 1
  , takoj objavi svojo odločitev in obvesti organ ESMA in pristojne organe drugih držav članic. Razen kjer bi to lahko povzročilo znatno škodo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju notranjega trga, pristojni organi drugih držav članic zahtevajo začasno ustavitev trgovanja ali umik tega finančnega instrumenta iz trgovanja na organiziranih trgih, MTF in OTF, ki delujejo v okviru njihovega nadzora.

3.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, v katerih določi obliko in časovno razporeditev sporočil in objav iz odstavkov 1 in 2.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do [...] (55)

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▐

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94, da določi seznam okoliščin, ki lahko znatno škodijo interesom vlagateljev in pravilnemu delovanju notranjega trga, kot so določene v odstavkih 1 in 2
  , da opredeli pojem „čim prej“
  ter da določi težave, povezane z nerazkritjem informacij o izdajatelju ali finančnem instrumentu, kot je določeno v odstavku 1,
  vključno s postopkom, potrebnim za preklic začasne ustavitve trgovanja s finančnim instrumentom
  .

Člen 54

Sodelovanje in izmenjava informacij za organizirane trge

1.   Države članice zahtevajo, da v zvezi s finančnim instrumentom upravljavec organiziranega trga takoj obvesti upravljavce drugih organiziranih trgov, MTF in OTF o:

| (a) | neurejenih pogojih trgovanja;
  ▐ in |
| --- | --- |

(a)

neurejenih pogojih trgovanja;

▐ in

| (c) | motnjah v sistemu. |
| --- | --- |

(c)

motnjah v sistemu.

1a.
     
  Države članice zahtevajo, da upravljavec organiziranega trga, ki prepozna ravnanje, ki lahko kaže na zlorabo znotraj področja uporabe Uredbe (EU) št. .../... [MAR], nemudoma obvesti pristojni organ, imenovan v skladu s členom 16 te uredbe, ali organ, ki so mu bile dodeljene naloge pristojnega organa v skladu s členom 17 te uredbe, da olajša medtržni nadzor v realnem času.

2.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev specifičnih okoliščin, ki sprožijo zahtevo po informacijah, kot je določeno v odstavku 1.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (56)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 55

Dostop do organiziranega trga

1.   Države članice morajo od organiziranega trga zahtevati, da uvede
  , izvaja
  in vzdržuje pregledna in nediskriminatorna pravila na podlagi objektivnih meril, ki veljajo za dostop do organiziranega trga ali članstvo v njem.

2.   Ta pravila morajo določati vse obveznosti članov ali udeležencev iz:

| (a) | akta o ustanovitvi in administracije organiziranega trga; |
| --- | --- |

(a)

akta o ustanovitvi in administracije organiziranega trga;

| (b) | pravil v zvezi s posli na trgu; |
| --- | --- |

(b)

pravil v zvezi s posli na trgu;

| (c) | strokovnih standardov, ki veljajo za osebje investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki delujejo na trgu; |
| --- | --- |

(c)

strokovnih standardov, ki veljajo za osebje investicijskih podjetij ali kreditnih institucij, ki delujejo na trgu;

| (d) | pogojev iz odstavka 3 za člane ali udeležence, ki niso investicijska podjetja ali kreditne institucije; |
| --- | --- |

(d)

pogojev iz odstavka 3 za člane ali udeležence, ki niso investicijska podjetja ali kreditne institucije;

| (e) | pravil in postopkov za obračun in poravnavo poslov, sklenjenih na organiziranem trgu. |
| --- | --- |

(e)

pravil in postopkov za obračun in poravnavo poslov, sklenjenih na organiziranem trgu.

3.   Organizirani trgi lahko kot člane ali udeležence sprejmejo investicijska podjetja, kreditne institucije, pooblaščene v skladu z Direktivo 2006/48/ES, in druge osebe, ki:

| (a) | so dovolj ugledne; |
| --- | --- |

(a)

so dovolj ugledne;

| (b) | imajo zadostno stopnjo sposobnosti, usposobljenosti in izkušenj za trgovanje; |
| --- | --- |

(b)

imajo zadostno stopnjo sposobnosti, usposobljenosti in izkušenj za trgovanje;

| (c) | imajo, kjer je ustrezno, primerno organizacijsko ureditev; |
| --- | --- |

(c)

imajo, kjer je ustrezno, primerno organizacijsko ureditev;

| (d) | imajo zadostne vire za vlogo, ki naj bi jo imeli, ob upoštevanju različnih finančnih ureditev, ki jih ima lahko organizirani trg vzpostavljene za zagotovitev primerne poravnave poslov. |
| --- | --- |

(d)

imajo zadostne vire za vlogo, ki naj bi jo imeli, ob upoštevanju različnih finančnih ureditev, ki jih ima lahko organizirani trg vzpostavljene za zagotovitev primerne poravnave poslov.

4.   Države članice zagotovijo, da za posle, sklenjene na organiziranem trgu, člani in udeleženci niso obvezani drug drugemu nalagati obveznosti iz členov 24, 25, 27 in 28. Vseeno pa člani ali udeleženci organiziranega trga uporabljajo obveznosti iz členov 24, 25, 27 in 28 za svoje stranke, kadar za račun svojih strank izvršujejo njihova naročila na organiziranem trgu.

5.   Države članice zagotovijo, da pravila glede dostopa do organiziranega trga ali članstva v njem predvidevajo neposredno ali oddaljeno udeležbo investicijskih podjetij in kreditnih institucij.

6.   Države članice brez dodatnih zakonskih ali administrativnih zahtev organiziranim trgom iz drugih držav članic dovolijo, da na njihovem ozemlju vzpostavijo ustrezno ureditev, da oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem na njihovem ozemlju omogočijo dostop do teh trgov in trgovanje na njih.

Organizirani trg pristojnemu organu svoje matične države članice sporoči, v kateri državi članici namerava vzpostaviti tako ureditev. Pristojni organ matične države članice v enem mesecu sporoči te informacije državi članici, v kateri organizirani trg namerava vzpostaviti tako ureditev. ESMA lahko v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zahteva dostop do teh informacij.

Pristojni organ matične države članice organiziranega trga na zahtevo pristojnega organa države članice gostiteljice v primernem roku sporoči istovetnost članov ali udeležencev organiziranega trga s sedežem v tej državi članici.

7.   Države članice morajo od upravljavca organiziranega trga zahtevati, da pristojnemu organu organiziranega trga redno posreduje seznam članov in udeležencev organiziranega trga.

Člen 56

Spremljanje skladnosti s pravili organiziranega trga in drugimi pravnimi obveznostmi

1.   Države članice od organiziranih trgov zahtevajo, da uvedejo in vzdržujejo učinkovito ureditev in postopke za redno spremljanje usklajenosti svojih članov in udeležencev s svojimi pravili. Organizirani trgi spremljajo
  oddana in preklicana
  naročila
  in posle
  , ki jih v okviru njihovih sistemov izvršujejo njihovi člani ali udeleženci, da bi prepoznali kršitve teh pravil, pogoje trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanje, ki bi lahko pomenilo zlorabo trga
  ter uporabijo potrebna sredstva za zagotovitev, da je to spremljanje učinkovito
  .

2.   Države članice od upravljavcev organiziranih trgov zahtevajo, da pristojnemu organu organiziranega trga poročajo o pomembnih kršitvah njihovih pravil ali pogojih trgovanja, ki motijo delovanje trga, ali ravnanju, ki bi lahko pomenilo zlorabo trga. Države članice od upravljavca organiziranega trga zahtevajo tudi, da organu, pristojnemu za preiskavo in pregon zlorabe trga na organiziranem trgu, nemudoma zagotovi ustrezne informacije, ter da temu organu nudi najboljšo možno pomoč pri preiskovanju in pregonu zlorabe trga, ki se pojavi v sistemih organiziranega trga ali prek njih.

Člen 57

Določbe v zvezi z ureditvijo sistemov centralne nasprotne stranke, obračuna in poravnave

1.   Države članice organiziranim trgom ne smejo preprečiti, da bi sklenili ustrezni dogovor s centralno nasprotno stranko ali klirinško hišo in sistemom poravnave druge države članice z namenom poskrbeti za obračun in/ali poravnavo nekaterih ali vseh poslov, ki jih v okviru njihovih sistemov sklenejo udeleženci trga.

2.   Pristojni organ organiziranega trga ne sme nasprotovati uporabi centralne nasprotne stranke, klirinških hiš in/ali sistemov poravnave v drugi državi članici, razen če je to dokazljivo potrebno za vzdrževanje pravilnega delovanja tega organiziranega trga in ob upoštevanju pogojev za sisteme poravnave iz člena 39(2).

Za preprečitev neupravičenega podvajanja kontrole pristojni organ upošteva nadzor, ki ga nad sistemom obračuna in poravnave že izvajajo nacionalne centralne banke kot nadzorniki sistemov obračuna in poravnave ali drugi nadzorni organi, pristojni za take sisteme.

Člen 58

Seznam organiziranih trgov

Vsaka država članica sestavi seznam organiziranih trgov, za katere je matična država članica, in ta seznam posreduje drugim državam članicam in organu ESMA. Podobno se sporoči vsako spremembo na tem seznamu. ESMA objavi seznam vseh organiziranih trgov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.

NASLOV IV

OMEJITVE POZICIJ, PREGLEDI IN POROČANJE

Člen 59

Omejitve in pregledi pozicij

1.   Države članice zagotovijo, da organizirani trgi
  ter
  upravljavci MTF in OTF, ki uvrstijo v trgovanje izvedene finančne instrumente na blago ali trgujejo z njimi, uveljavijo omejitve glede
  količine
  pogodb
  ali pozicij
  , ki jih lahko sklene
  ali ima
  kateri koli član trga ali udeleženec na trgu v določenem časovnem obdobju, ▐ za:

| (a) | podporo likvidnosti; |
| --- | --- |

(a)

podporo likvidnosti;

| (b) | preprečevanje zlorabe trga; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje zlorabe trga;

| (c) | podporo urejenim pogojem določanja cen in poravnave
  ; |
| --- | --- |

(c)

podporo urejenim pogojem določanja cen in poravnave
  ;

| (ca) | spodbujanje konvergence med cenami izvedenih finančnih instrumentov v dobavnem mesecu ter promptnimi cenami osnovnega blaga, brez poseganja v oblikovanje cen na zadevnem osnovnem trgu blaga; |
| --- | --- |

(ca)

spodbujanje konvergence med cenami izvedenih finančnih instrumentov v dobavnem mesecu ter promptnimi cenami osnovnega blaga, brez poseganja v oblikovanje cen na zadevnem osnovnem trgu blaga;

| (cb) | preprečevanje kopičenja pozicij, ki izkrivljajo trg. |
| --- | --- |

(cb)

preprečevanje kopičenja pozicij, ki izkrivljajo trg.

Omejitve
  iz prvega pododstavka veljajo za pogodbe, ki jih je mogoče poravnati fizično in v gotovini,
  so pregledne in nediskriminatorne ter določajo osebe, za katere veljajo, ter vse izjeme, pri čemer upoštevajo naravo in sestavo udeležencev trga ter način uporabe pogodb, ki se uvrstijo v trgovanje. Določijo jasne količinske prage, kot so največje število
  neto pozicij
  , ki jih lahko sklene
  ali ima
  oseba
  v določenem časovnem obdobju
  , ob upoštevanju značilnosti
  trga izvedenih finančnih instrumentov
  ,
  vključno z likvidnostjo, in
  zadevnega osnovnega trga blaga, vključno z značilnimi vzorci proizvodnje, potrošnje in prevoza na trg.
  Ne veljajo za pozicije, za katere je mogoče objektivno izmeriti zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi.

1a.
     
  Za pozicije, za katere je mogoče objektivno izmeriti zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi., se vzpostavi sistem pregleda pozicij. Pregled pozicij izvajajo organizirani trgi in upravljavci MTF in OTF v skladu z naslednjim:

| (a) | člani in udeleženci organiziranih trgov, MTF in OTF morajo zadevnim mestom trgovanja natančno poročati o svojih pozicijah v skladu s členom 60(2); |
| --- | --- |

(a)

člani in udeleženci organiziranih trgov, MTF in OTF morajo zadevnim mestom trgovanja natančno poročati o svojih pozicijah v skladu s členom 60(2);

| (b) | organizirani trgi ter upravljavci MTF in OTF lahko od članov in udeležencev zahtevajo informacije o vsej zadevni dokumentaciji v zvezi z velikostjo ali namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki se sprejme prek izvedenega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

organizirani trgi ter upravljavci MTF in OTF lahko od članov in udeležencev zahtevajo informacije o vsej zadevni dokumentaciji v zvezi z velikostjo ali namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki se sprejme prek izvedenega finančnega instrumenta;

| (c) | organizirani trgi ter upravljavci MTF in OTF lahko po opravljeni analizi informacij, prejetih v skladu s točkama (a) in (b), od zadevnih članov ali udeležencev trga zahtevajo, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje velikosti ali odpravo pozicije ali izpostavljenosti izvedenim finančnim instrumentom na blago, ali pa te ukrepe sprejmejo sami, če je to potrebno za zagotovitev celovitosti in pravilnega delovanja prizadetih trgov; |
| --- | --- |

(c)

organizirani trgi ter upravljavci MTF in OTF lahko po opravljeni analizi informacij, prejetih v skladu s točkama (a) in (b), od zadevnih članov ali udeležencev trga zahtevajo, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje velikosti ali odpravo pozicije ali izpostavljenosti izvedenim finančnim instrumentom na blago, ali pa te ukrepe sprejmejo sami, če je to potrebno za zagotovitev celovitosti in pravilnega delovanja prizadetih trgov;

| (d) | če ukrepi iz točke (c) niso ustrezni, lahko organizirani trgi ter upravljavci MTF in OTF po opravljeni analizi informacij, prejetih v skladu s točkama (a) in (b), omejijo sposobnost članov ali udeležencev trga za sklepanje poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, vključno z uvedbo dodatnih nediskriminatornih omejitev za pozicije, ki jih lahko člani ali udeleženci trga sklenejo v določenem časovnem obdobju, če je to potrebno za zagotovitev doseganja ciljev iz odstavka 1 ali celovitosti in pravilnega delovanja prizadetih trgov; |
| --- | --- |

(d)

če ukrepi iz točke (c) niso ustrezni, lahko organizirani trgi ter upravljavci MTF in OTF po opravljeni analizi informacij, prejetih v skladu s točkama (a) in (b), omejijo sposobnost članov ali udeležencev trga za sklepanje poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, vključno z uvedbo dodatnih nediskriminatornih omejitev za pozicije, ki jih lahko člani ali udeleženci trga sklenejo v določenem časovnem obdobju, če je to potrebno za zagotovitev doseganja ciljev iz odstavka 1 ali celovitosti in pravilnega delovanja prizadetih trgov;

| (e) | organizirani trgi, MTF in OTF v skladu z odstavkom 2 obveščajo pristojne organe o podrobnostih informacij, prejetih v skladu s točkami od (b) do (d), ter o sprejetih ukrepih; |
| --- | --- |

(e)

organizirani trgi, MTF in OTF v skladu z odstavkom 2 obveščajo pristojne organe o podrobnostih informacij, prejetih v skladu s točkami od (b) do (d), ter o sprejetih ukrepih;

| (f) | pristojni organi združijo podatke, prejete od različnih mest trgovanja in po potrebi zahtevajo od članov ali udeležencev trga, naj zmanjšajo svoje skupne pozicije v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

(f)

pristojni organi združijo podatke, prejete od različnih mest trgovanja in po potrebi zahtevajo od članov ali udeležencev trga, naj zmanjšajo svoje skupne pozicije v skladu z odstavkom 3.

1b.
     
  Organizirani trgi in upravljavci MTF in OTF, ki uvrstijo v trgovanje izvedene finančne instrumente na blago ali trgujejo z njimi, lahko uvedejo dodatne ureditve v zvezi s pogodbami in pozicijami, za katere so določene omejitve v skladu z odstavkom 1, kadar je to potrebno za zagotovitev celovitosti in pravilnega delovanja prizadetih trgov. Pristojni organi lahko od organiziranih trgov ter upravljavcev MTF in OTF, ki uvrstijo v trgovanje izvedene finančne instrumente na blago ali trgujejo z njimi, tudi zahtevajo take dodatne uredtive, kadar je to potrebno za zagotovitev celovitosti in pravilnega delovanja trga.

2.   Organizirani trgi, MTF in OTF obvestijo svoje pristojne organe o podrobnostih omejitev ali
  pregledov pozicij
  . Pristojni organ sporoči iste informacije organu ESMA, ki na svoji spletni strani objavi in vzdržuje zbirko podatkov s povzetki o veljavnih omejitvah
  pozicij
  .

2a.
     
  ESMA redno preverja podatke, ki jih prejme v skladu z odstavkom 2 tega člena in s členom 60(1) in (1a), ter določi, ali so potrebni dodatni ukrepi glede pozicij, za katere je mogoče objektivno izmeriti zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi, poleg ukrepov iz odstavka 1a tega člena, da bi se zagotovila celovitost in pravilno delovanje trgov.

Če ESMA meni, da so taki ukrepi nujni, Komisiji predloži utemeljeno poročilo, v katerem predstavi predlagane ukrepe in utemelji, zakaj so potrebni, ter to poročilo nemudoma pošlje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov
  za določitev omejitev
  iz odstavka 1 in za podrobno opredelitev pregledov pozicij iz odstavka 1a, zlasti omejitev
  glede
  količine
  pogodb
  ali neto pozicij
  , ki jih lahko sklene
  ali ima
  posamezna oseba v določenem obdobju
  , metod za izračun pozicij, ki jih imajo osebe neposredno ali posredno, načinov izvajanja teh omejitev, vključno s skupnimi pozicijami na vseh mestih trgovanja in merili za določitev, ali se pozicija lahko opredeli kot pozicija, ki neposredno zmanjšuje tveganja, povezana s poslovnimi dejavnostmi.

Omejitve
  , ki razlikujejo tudi med katergorijami udeležencev na trgu, in pregled pozicij
  upoštevajo pogoje iz
  odstavkov 1 in 1a
  in
  pravila
  , ki jih določajo organizirani trgi, MTF in OTF.

Po zaključku odprtega javnega posvetovanja predloži ESMA Komisiji te osnutke regulativnih tehničnih standardov do [...] (57)

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Omejitve
  in pregledi
  ,
  določeni
  v
  regulativnih tehničnih standardih
  , imajo tudi prednost pred ukrepi, ki jih določijo pristojni organi v skladu s členom 72(1)(g) te direktive.

4.   Pristojni organi ne določijo omejitev ▐, ki so bolj restriktivne od tistih, ki so sprejete v skladu s odstavkom 3, razen v izrednih primerih, kadar so objektivno utemeljene in sorazmerne ob upoštevanju likvidnosti specifičnega trga in urejenega delovanja trga. Omejitve veljajo za začetno obdobje, ki ne presega šest mesecev od datuma objave na spletni strani zadevnega pristojnega organa. Takšna omejitev se lahko podaljša za nadaljnja obdobja, ki ne presegajo šest mesecev, če so razlogi za omejitev še naprej aktualni. Če se omejitev po izteku obdobja šest mesecev ne podaljša, samodejno preneha veljati.

Če pristojni organi sprejmejo
  omejitve
  , ki so bolj
  restriktivne
  od ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkom 3, o tem obvestijo organ ESMA. V obvestilu navedejo razloge za strožje
  omejitve
  . ESMA v 24 urah izda mnenje, ali je ukrep potreben za obravnavo izrednega primera. Mnenje se objavi na spletni strani organa ESMA.

Kadar pristojni organ
  določi omejitve
  v nasprotju z mnenjem organa ESMA, na svoji spletni strani takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni svoje razloge za to.

Člen 60

Poročanje o pozicijah po kategorijah trgovcev

1.   Države članice zagotovijo, da organizirani trgi, MTF in OTF, ki uvrščajo v trgovanje izvedene finančne instrumente na blago ali emisijske kupone ali njihove izvedene finančne instrumente oziroma trgujejo z njimi:

| (a) | javno objavijo tedensko poročilo s skupnimi pozicijami, ki jih imajo različne kategorije trgovcev za različne finančne instrumente, s katerimi trgujejo na njihovih platformah v skladu z odstavkom 3
  , in posredujejo to poročilo pristojnemu organu in organu ESMA
  ; |
| --- | --- |

(a)

javno objavijo tedensko poročilo s skupnimi pozicijami, ki jih imajo različne kategorije trgovcev za različne finančne instrumente, s katerimi trgujejo na njihovih platformah v skladu z odstavkom 3
  , in posredujejo to poročilo pristojnemu organu in organu ESMA
  ;

| (b) | pristojnemu organu na zahtevo predložijo popolno razčlenitev pozicij katerega koli ali vseh članov ali udeležencev trga, vključno s pozicijami, ki jih imajo za račun svojih strank. |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu na zahtevo predložijo popolno razčlenitev pozicij katerega koli ali vseh članov ali udeležencev trga, vključno s pozicijami, ki jih imajo za račun svojih strank.

Obveznost iz točke (a) velja le, kadar oboje, število trgovcev in njihove odprte pozicije v določenem finančnem instrumentu, presežejo minimalne prage.

1a.
     
  Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja, ki z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali z emisijskimi kuponi ali z njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti trgujejo zunaj mesta trgovanja, pristojnemu organu na zahtevo predložijo popolno razčlenitev svojih pozicij v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] in, kjer je to primerno, členom 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011.

2.   Da se omogoči objava iz odstavka 1(a), države članice zahtevajo od članov in udeležencev organiziranih trgov, MTF in OTF, da zadevnim mestom trgovanja natančno poročajo o svojih pozicijah v realnem času, vključno z vsemi pozicijami, ki jih imajo za račun svojih strank.

3.   Organizirani trgi, MTF in OTF razvrstijo člane, udeležence in njihove stranke kot trgovce glede na naravo njihove najpomembnejše dejavnosti, pri čemer upoštevajo vsa veljavna dovoljenja, kot:

| (a) | investicijska podjetja, kakor so opredeljena v Direktivi 2004/39/ES, ali kreditne institucije, kakor so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(a)

investicijska podjetja, kakor so opredeljena v Direktivi 2004/39/ES, ali kreditne institucije, kakor so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES;

| (b) | investicijske sklade, kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (UCITS), kot so opredeljeni v Direktivi 2009/65/ES, ali upravitelje alternativnih investicijskih skladov, kakor so opredeljeni v Direktivi 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(b)

investicijske sklade, kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (UCITS), kot so opredeljeni v Direktivi 2009/65/ES, ali upravitelje alternativnih investicijskih skladov, kakor so opredeljeni v Direktivi 2011/61/EU;

| (c) | druge finančne institucije, vključno z zavarovalnicami in pozavarovalnicami, kakor so opredeljene v Direktivi 2009/138/ES, ter institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kakor so opredeljene v Direktivi 2003/41/ES; |
| --- | --- |

(c)

druge finančne institucije, vključno z zavarovalnicami in pozavarovalnicami, kakor so opredeljene v Direktivi 2009/138/ES, ter institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kakor so opredeljene v Direktivi 2003/41/ES;

| (d) | komercialna podjetja; |
| --- | --- |

(d)

komercialna podjetja;

| (e) | v primeru emisijskih kuponov ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov, upravljavce, za katere veljajo obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(e)

v primeru emisijskih kuponov ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov, upravljavce, za katere veljajo obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES.

V poročilih iz točke (a) odstavka 1
  se navedejo
  število dolgih in kratkih pozicij po kategoriji trgovca, njihove spremembe glede na prejšnje poročilo, odstotek vseh odprtih deležev, predstavljenih v vsaki kategoriji, ter število trgovcev v vsaki kategoriji.

Poročila iz točke (a) odstavka 1 in odstavka 1a razlikujejo med:

| (a) | pozicijami, opredeljenimi kot pozicije, za katere je mogoče objektivno izmeriti zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi; ter |
| --- | --- |

(a)

pozicijami, opredeljenimi kot pozicije, za katere je mogoče objektivno izmeriti zmanjšanje tveganj, neposredno povezanih s poslovnimi dejavnostmi; ter

| (b) | drugimi pozicijami. |
| --- | --- |

(b)

drugimi pozicijami.

4.   ESMA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za določitev oblike poročil iz točke (a) odstavka 1
  in odstavka 1a
  , ter vsebino informacij, ki jih je treba predložiti v skladu z odstavkom 2.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (58)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka
  v skladu s členom 15
  Uredbe (EU) št. 1095/2010.

V primeru emisijskih kuponov ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov poročanje ne vpliva na obveznosti glede skladnosti iz Direktive 2003/87/ES.

4a.
     
  ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev ukrepov, s katerimi se zahteva, da se vsa poročila iz točke (a) odstavka 1 pošljejo organu ESMA na določen dan v tednu, da se lahko pozneje centralno objavijo.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do [...] (58).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 o ukrepih za določitev pragov iz zadnjega pododstavka odstavka 1 ter za natančnejšo opredelitev kategorij članov, udeležencev ali strank, navedenih v odstavku 3.

▐

5a.
     
  ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev ukrepov, s katerimi se zahteva, da se vsa poročila iz točke (a) odstavka 1 pošljejo organu ESMA na določen dan v tednu, da se lahko pozneje centralno objavijo.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do [...] (58).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV V

STORITVE SPOROČANJA PODATKOV

ODDELEK 1

POSTOPKI ZA IZDAJO DOVOLJENJ IZVAJALCEM STORITEV SPOROČANJA PODATKOV

Člen 61

Zahteva za dovoljenje

1.   Države članice zahtevajo, da se za opravljanje storitev sporočanja podatkov, opisano v oddelku D Priloge I kot redna dejavnost ali posel, izda predhodno dovoljenje v skladu z določbami tega oddelka. Tako dovoljenje izda pristojni organ matične države članice, določen v skladu s členom 69.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo upravljavcu trga, da opravlja storitve sporočanja podatkov sistema odobrenih objav (APA), ponudnika stalnih informacij (CTP) in odobrenega mehanizma poročanja (ARM), pri čemer je treba predhodno preveriti, ali deluje v skladu z določbami tega naslova. Takšne storitve se vključijo v njihovo dovoljenje.

3.   Države članice registrirajo vse izvajalce storitev sporočanja podatkov. Register je javno dostopen in vsebuje informacije o storitvah, za katere ima izvajalec storitev sporočanja podatkov dovoljenje. Register se redno posodablja. Organ ESMA se obvesti o izdaji vsakega dovoljenja.

ESMA pripravi register vseh izvajalcev storitev sporočanja podatkov v
  Evropski uniji
  . Register vsebuje informacije o storitvah, za katere ima izvajalec storitev sporočanja podatkov dovoljenje, in se redno posodablja. ESMA ta seznam objavi in redno posodablja na svojem spletnem mestu.

Če je pristojni organ odvzel dovoljenje v skladu s členom 64, se ta odvzem objavi v registru za obdobje petih let.

Člen 62

Področje uporabe dovoljenja

1.   Matična država članica zagotovi, da so v dovoljenju navedene storitve sporočanja podatkov, za opravljanje katerih ima izvajalec storitev sporočanja podatkov dovoljenje. Izvajalec storitev sporočanja podatkov, ki želi svojo dejavnost razširiti na dodatne storitve sporočanja podatkov, vloži zahtevek za razširitev področja uporabe dovoljenja.

2.   Dovoljenje velja za celotno
  Evropsko unijo
  in izvajalcu storitev sporočanja podatkov omogoča izvajanje storitev, za katere ima dovoljenje, po vsej
  Evropski uniji
  .

Člen 63

Postopki za izdajo dovoljenja ali zavrnitev zahtevkov za izdajo dovoljenja

1.   Pristojni organ izda dovoljenje šele takrat, ko je v celoti prepričan, da prosilec izpolnjuje vse zahteve v skladu s predpisi, sprejetimi skladno s to direktivo.

2.   Izvajalec storitev sporočanja podatkov predloži vse informacije, vključno s poslovnim načrtom, ki med drugim določa vrste predvidenih storitev in organizacijsko strukturo, ki so potrebne, da se pristojnemu organu omogoči, da se lahko prepriča, ali je izvajalec storitev sporočanja podatkov v času izdaje začetnega dovoljenja uredil vse potrebno za izpolnjevanje svojih obveznosti iz določb iz tega naslova.

3.   Prosilec je o izdaji dovoljenja ali zavrnitvi izdaje dovoljenja obveščen v šestih mesecih po predložitvi popolnega zahtevka.

4.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi:

| (a) | informacije, ki se predložijo pristojnim organom v skladu z odstavkom 2, vključno s poslovnim načrtom; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki se predložijo pristojnim organom v skladu z odstavkom 2, vključno s poslovnim načrtom;

| (b) | informacije, vključene v obvestila iz člena 65(4). |
| --- | --- |

(b)

informacije, vključene v obvestila iz člena 65(4).

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži
  do [...] (59)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da določi standardne obrazce, predloge in postopke za obveščanje ali zagotavljanje informacij v skladu z odstavkom 2 in členom 65(4).

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do [...]

   (60)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 64

Odvzem dovoljenja

Pristojni organ lahko izvajalcu storitev sporočanja podatkov odvzame izdano dovoljenje, če ta izvajalec:

| (a) | dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve sporočanja podatkov, razen če zadevna država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenja ne uporabi v 12 mesecih, se izrecno odpove dovoljenju ali v zadnjih šestih mesecih ni opravil nobene storitve sporočanja podatkov, razen če zadevna država članica določi, da dovoljenje v takih primerih preneha veljati;

| (b) | pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način; |
| --- | --- |

(b)

pridobi dovoljenje z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nepravilen način;

| (c) | ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | hudo
  ali
  sistematično krši določbe te direktive. |
| --- | --- |

(d)

hudo
  ali
  sistematično krši določbe te direktive.

Člen 65

Zahteve za upravo izvajalca storitev sporočanja podatkov

1.   
  Člani
  uprave izvajalca storitev sporočanja podatkov
  imajo
  vedno zadosten ugled, ustrezno znanje, spretnosti in izkušnje ter ▐ opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa.

Uprava ima ustrezno skupno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume dejavnosti izvajalca storitev sporočanja podatkov.
  Vsak
  član uprave ravna odkrito, pošteno in razmišlja neodvisno, da lahko po potrebi učinkovito oceni odločitve višjega vodstva in jim ugovarja.

Če upravljavec trga zaprosi za dovoljenje za upravljanje APA, CTP ali ARM in so člani uprave APA, CTP ali ARM isti kot člani uprave organiziranega trga, se šteje, da te osebe izpolnjujejo zahteve iz prvega pododstavka.

2.   ESMA
  do [...] (61)

  razvije smernice za oceno primernosti članov uprave, kot je opisano v odstavku 1, pri čemer upošteva različne vloge in funkcije, ki jih opravljajo
  , ter potrebo po preprečevanju navzkrižja interesov med člani uprave in uporabniki APA, CTP ali ARM
  .

2a.
     
  Brez poseganja v pravne sisteme držav članic, morajo te zagotoviti, da zoper člana uprave osebno, v primerih ko naj bi kršil določbe ali storil kaznivo dejanje v zadevah, ki spadajo v področje uporabe te direktive ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], lahko teče kazenski ali civilni postopek.

3.   Države članice od izvajalcev storitev sporočanja podatkov zahtevajo, da pristojnemu organu sporočijo vse člane uprave in vse spremembe članstva, skupaj z vsemi informacijami, ki so potrebne za oceno, ali subjekt deluje v skladu z odstavkom 1 tega člena.

4.   Uprava izvajalca storitev sporočanja podatkov je sposobna zagotoviti, da se subjekt upravlja varno in skrbno ter na način, ki spodbuja celovitost trga in interese strank.

5.   Pristojni organ zavrne dovoljenje, če meni, da oseba ali osebe, ki učinkovito upravljajo poslovanje izvajalca storitev sporočanja podatkov, niso dovolj ugledne, ali če obstajajo objektivni ali dokazljivi razlogi za prepričanje, da predlagane spremembe upravljanja izvajalca ogrožajo njeno skrbno in varno upravljanje ter ustrezno obravnavo interesov strank in celovitost trga.

ODDELEK 2

POGOJI ZA APA

Člen 66

Organizacijske zahteve

1.   Matična država članica zahteva, da ima APA ustrezne politike in ureditve za javno objavo informacij, ki se zahtevajo v skladu s členoma 19 in 20 Uredbe EU št. .../... [MiFIR], kolikor je tehnično izvedljivo v realnem času in na razumni komercialni podlagi. Informacije so na voljo brezplačno 15 minut po objavi posla. Matična država članica zahteva, da je APA sposoben učinkovito in dosledno razširjati takšne informacije na način, ki zagotavlja hiter dostop do informacij na nediskriminatorni podlagi in v obliki, ki olajšuje konsolidacijo informacij s podobnimi podatki iz drugih virov.

1a.
     
  Informacije, ki jih objavi APA v skladu z odstavkom 1, vsebujejo vsaj naslednje podatke:

| (a) | identifikator finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

identifikator finančnega instrumenta;

| (b) | ceno, po kateri je bil sklenjen posel; |
| --- | --- |

(b)

ceno, po kateri je bil sklenjen posel;

| (c) | obseg posla; |
| --- | --- |

(c)

obseg posla;

| (d) | čas sklenitve posla; |
| --- | --- |

(d)

čas sklenitve posla;

| (e) | čas prijave posla; |
| --- | --- |

(e)

čas prijave posla;

| (f) | oznako o ceni posla; |
| --- | --- |

(f)

oznako o ceni posla;

| (g) | mesto trgovanja ali sistematični internalizator, kjer je bil posel izvršen, sicer pa kodo „OTC“; |
| --- | --- |

(g)

mesto trgovanja ali sistematični internalizator, kjer je bil posel izvršen, sicer pa kodo „OTC“;

| (h) | po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(h)

po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji.

2.   Matična država članica zahteva, da APA vodi in vzdržuje učinkovito administrativno ureditev, oblikovano za preprečevanje nasprotja interesov s strankami.
  Predvsem APA, ki deluje tudi kot upravljavec trga ali investicijsko podjetje, vse zbrane informacije obravnava na nediskriminatoren način ter vodi in vzdržuje ustrezne ureditve za ločevanje različnih poslovnih funkcij.

3.   Matična država članica zahteva, da ima APA dobre varnostne mehanizme, oblikovane za zagotovitev varnosti načinov prenosa informacij, zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop ter za preprečevanje uhajanja informacij pred objavo. APA ohrani ustrezne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.

4.   Matična država članica zahteva, da ima APA vzpostavljene sisteme, s katerimi lahko učinkovito preveri popolnost poročil o trgovanju, ugotovi izpuste in očitne napake ter zahteva ponoven prenos takšnih napačnih poročil.

5.   Za zagotovitev dosledne uskladitve odstavka 1 ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev skupnih formatov, podatkovnih standardov in tehničnih ureditev, ki olajšujejo konsolidacijo informacij, kot je določeno v odstavku 1.

ESMA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži
  do [...] (62)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94, pri čemer pojasni, kaj pomeni razumna komercialna podlaga za javno objavo informacij, kot je določeno v odstavku 1.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94, v katerih določi:

| (a) | načine, na katere lahko APA izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

načine, na katere lahko APA izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavka 1;

| (b) | vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

(b)

vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkom 1.

ODDELEK 3

POGOJI ZA CTP

Člen 67

Organizacijske zahteve

1.   Matična država članica zahteva, da ima CTP ustrezne politike in ureditve za zbiranje javno objavljenih informacij v skladu s členoma 5 in 19 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], jih konsolidira v stalen tok elektronskih podatkov in da na voljo javnosti v realnem času, kolikor je to tehnično izvedljivo in na razumni komercialni podlagi, vsaj naslednje informacije:

| (a) | identifikator finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

identifikator finančnega instrumenta;

| (b) | ceno, po kateri je bil sklenjen posel; |
| --- | --- |

(b)

ceno, po kateri je bil sklenjen posel;

| (c) | obseg posla; |
| --- | --- |

(c)

obseg posla;

| (d) | čas sklenitve posla; |
| --- | --- |

(d)

čas sklenitve posla;

| (e) | čas prijave posla; |
| --- | --- |

(e)

čas prijave posla;

| (f) | oznako o ceni posla; |
| --- | --- |

(f)

oznako o ceni posla;

| (g) | mesto trgovanja
  ali sistematični internalizator
  , kjer je bil posel izvršen, sicer pa kodo „OTC“; |
| --- | --- |

(g)

mesto trgovanja
  ali sistematični internalizator
  , kjer je bil posel izvršen, sicer pa kodo „OTC“;

| (ga) | po potrebi sistem avtomatiziranega trgovanja, ki je posel ustvaril; |
| --- | --- |

(ga)

po potrebi sistem avtomatiziranega trgovanja, ki je posel ustvaril;

| (h) | po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(h)

po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji.

Informacije so na voljo brezplačno 15 minut po objavi posla. Matična država članica zahteva, da je CTP sposoben učinkovito in dosledno razširjati takšne informacije na način, ki zagotavlja hiter dostop do informacij, na nediskriminatorni podlagi in v oblikah, ki so za udeležence trga enostavno dostopne in uporabne.

2.   Matična država članica zahteva, da ima CTP ustrezne politike in ureditve za zbiranje javno objavljenih informacij v skladu s členoma 9 in 20 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], jih konsolidira v stalen tok elektronskih podatkov in da naslednje informacije na voljo javnosti v realnem času, kolikor je to tehnično izvedljivo in na razumni komercialni podlagi, vsaj naslednje informacije:

| (a) | identifikator ali prepoznavne značilnosti finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

identifikator ali prepoznavne značilnosti finančnega instrumenta;

| (b) | ceno, po kateri je bil sklenjen posel; |
| --- | --- |

(b)

ceno, po kateri je bil sklenjen posel;

| (c) | obseg posla; |
| --- | --- |

(c)

obseg posla;

| (d) | čas sklenitve posla; |
| --- | --- |

(d)

čas sklenitve posla;

| (e) | čas prijave posla; |
| --- | --- |

(e)

čas prijave posla;

| (f) | oznako o ceni posla; |
| --- | --- |

(f)

oznako o ceni posla;

| (g) | mesto trgovanja
  ali sistematični internalizator
  , kjer je bil posel izvršen, sicer pa kodo „OTC“; |
| --- | --- |

(g)

mesto trgovanja
  ali sistematični internalizator
  , kjer je bil posel izvršen, sicer pa kodo „OTC“;

| (h) | po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(h)

po potrebi, navedbo, da je bil posel izvršen pod posebnimi pogoji.

Informacije so na voljo brezplačno 15 minut po objavi posla. Matična država članica zahteva, da je CTP sposoben učinkovito in dosledno razširjati takšne informacije na način, ki zagotavlja hiter dostop do informacij, na nediskriminatorni podlagi in v splošno dostopnih oblikah, ki so interoperabilne ter za udeležence trga enostavno dostopne in uporabne.

3.   Matična država članica zahteva, da CTP zagotovi, da so konsolidirani
  vsi
  podatki, ki jih zagotovijo organizirani trgi, MTF, OTF in APA, ter za finančne instrumente, določene z delegiranimi akti v skladu z odstavkom 8(c).

4.   Matična država članica zahteva, da CTP vodi in vzdržuje učinkovite administrativne ureditve, oblikovane za preprečevanje nasprotja interesov. Predvsem upravljavec trga ali APA, ki upravlja tudi sistem stalnih informacij, vse zbrane informacije obravnava na nediskriminatoren način ter vodi in vzdržuje ustrezne ureditve za ločevanje različnih poslovnih funkcij.

5.   Matična država članica zahteva, da ima CTP dobre varnostne mehanizme, oblikovane za zagotovitev varnosti načinov prenosa informacij ter zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop. Matična država članica zahteva, da ima CTP ustrezne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.

6.   Za zagotovitev dosledne uskladitve odstavkov 1 in 2 ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev podatkovnih standardov in formatov za objavo informacij v skladu s členi 5, 9, 19 in 20 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], vključno z identifikatorjem instrumenta, ceno, količino, časom, oznako o ceni, identifikatorjem mesta in navedbo posebnih pogojev, pod katerimi je bil izvršen posel, ter tehnične ureditve, ki spodbujajo učinkovito in dosledno razširjanje informacij na način, ki zagotavlja njihovo lahko dostopnost in uporabnost za udeležence trga, kot je navedeno v odstavkih 1 in 2, vključno z opredelitvijo dodatnih storitev, ki jih lahko opravlja CTP, kar bi povečalo učinkovitost trga.

ESMA
  do [...] (63)

  predloži Komisiji osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v zvezi z informacijami, objavljenimi v skladu s členi 5 in 19 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ter
  do [...] (64)

  v zvezi z informacijami, objavljenimi v skladu s členi 9 in 20 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   Komisija
  sprejme delegirane akte
  v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi, ki pojasnjujejo, kaj pomeni razumna komercialna podlaga za dostop do podatkovnih tokov iz odstavkov 1 in 2.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi, ki določajo:

| (a) | načine, na katere lahko CTP izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavkov 1 in 2; |
| --- | --- |

(a)

načine, na katere lahko CTP izpolnjuje obveznosti glede informacij iz odstavkov 1 in 2;

| (b) | vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkoma 1 in 2; |
| --- | --- |

(b)

vsebino informacij, objavljenih v skladu z odstavkoma 1 in 2;

| (c) | ▐ podatke o finančnih instrumentih, ki morajo biti zagotovljeni v toku podatkov; |
| --- | --- |

(c)

▐ podatke o finančnih instrumentih, ki morajo biti zagotovljeni v toku podatkov;

| (d) | druge načine za zagotovitev, da so podatki, ki jih objavijo različni CTP, dosledni in dopuščajo celovito razvrščanje in navzkrižno sklicevanje s podobnimi podatki iz drugih virov
  ter združevanje na ravni Evropske unije
  . |
| --- | --- |

(d)

druge načine za zagotovitev, da so podatki, ki jih objavijo različni CTP, dosledni in dopuščajo celovito razvrščanje in navzkrižno sklicevanje s podobnimi podatki iz drugih virov
  ter združevanje na ravni Evropske unije
  .

Člen 67a

Enotna konsolidirana zbirka podatkov

1.
     
  Organ ESMA do [...]

   (65)

  Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži mnenje o razpoložljivosti visokokakovostnih informacij po trgovanju, objavljenih v skladu s členoma 5 in 19 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], v konsolidirani obliki, ki bi zajemale ves trg v skladu z uporabniku prijaznimi standardi in ob razumnih stroških.

2.
     
  Če organ ESMA meni, da informacije po trgovanju, objavljene v skladu s členoma 5 in 19, niso na voljo ali ne dosegajo visoke kakovosti ali ne zajemajo vsega trga, izda negativno mnenje.

3.
     
  V treh mesecih po prejemu negativnega mnenja iz odstavka 2 Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 94 o ukrepih za vzpostavitev enega samega subjekta, ki bo zagotavljal sistem stalnih informacij za informacije po trgovanju, ki so bile objavljene v skladu s členoma 5 in 19.

4.
     
  Organ ESMA do [...]

   (66)

  Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži mnenje o razpoložljivosti visokokakovostnih informacij po trgovanju, objavljenih v skladu s členoma 9 in 20 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], v konsolidirani obliki, ki bi zajemale ves trg v skladu z uporabniku prijaznimi standardi in ob razumnih stroških.

5.
     
  Če organ ESMA meni, da informacije po trgovanju, objavljene v skladu s členoma 9 in 20, niso na voljo ali ne dosegajo visoke kakovosti ali ne zajemajo vsega trga, izda negativno mnenje.

6.
     
  V treh mesecih po prejemu negativnega mnenja iz odstavka 5 Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 94 o ukrepih za vzpostavitev enega samega subjekta, ki bo zagotavljal sistem stalnih informacij za informacije po trgovanju, ki so bile objavljene v skladu s členoma 9 in 20.

ODDELEK 4

POGOJI ZA ARM

Člen 68

Organizacijske zahteve

1.   Matična država članica zahteva, da ima ARM ustrezne politike in ureditve za sporočanje informacij, ki se zahtevajo v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], čim prej, najpozneje pa ob koncu naslednjega delovnega dne. Takšne informacije se sporočijo v skladu z zahtevami iz člena 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] na razumni komercialni podlagi.

2.   Matična država članica zahteva, da ARM vodi in vzdržuje učinkovite administrativne ureditve, oblikovane za preprečevanje nasprotja interesov s strankami.
  Predvsem ARM, ki deluje tudi kot upravljavec trga ali investicijsko podjetje, vse zbrane informacije obravnava na nediskriminatoren način ter vodi in vzdržuje ustrezne ureditve za ločevanje različnih poslovnih funkcij.

3.   Matična država članica zahteva, da ima ARM dobre varnostne mehanizme, oblikovane za zagotovitev varnosti načinov prenosa informacij, zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop ter za preprečevanje uhajanja informacij ▐. Matična država članica zahteva, da ima ARM ustrezne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.

4.   Matična država članica zahteva, da ima ARM sisteme, s katerimi lahko učinkovito preveri popolnost poročil o poslu, ugotovi izpuste in očitne napake ter zahteva ponoven prenos takšnih napačnih poročil.

5.   Komisija ▐ z delegiranimi akti v skladu s členom 94 sprejme ukrepe, ki pojasnjujejo, kaj pomeni razumna komercialna podlaga za sporočanje informacij, kot je določeno v odstavku 1.

NASLOV VI

PRISTOJNI ORGANI

POGLAVJE I

IMENOVANJE, POOBLASTILA IN POSTOPKI PRAVNEGA VARSTVA

Člen 69

Imenovanje pristojnih organov

1.   Vsaka država članica imenuje pristojne organe, ki morajo izvajati vse dolžnosti iz različnih določb Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] in te direktive. Države članice Komisijo, organ ESMA in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o tem, kdo so pristojni organi, odgovorni za izpolnjevanje vsake od teh dolžnosti, ter o morebitni delitvi teh dolžnosti.

2.   Pristojni organi iz odstavka 1 so javni organi brez poseganja v možnost prenosa nalog na druge subjekte, kadar to izrecno določa
  člen 29(4)
  .

Morebitni prenos nalog na subjekte, ki niso organi iz odstavka 1, ne sme zajemati izvajanja javne oblasti ali uporabe pooblastil za odločanje po prostem preudarku. Države članice morajo zahtevati, da pristojni organi pred prenosom sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da ima subjekt, na katerega naj bi se naloge prenesle, sposobnost in vire za učinkovito opravljanje vseh nalog, in da se prenos izvede samo, če je bil vzpostavljen jasno opredeljen in dokumentiran okvir za opravljanje prenesenih nalog, ki navaja naloge, ki naj bi bile prevzete, in pogoje, pod katerimi morajo biti opravljene. Ti pogoji morajo zajemati določbo, ki zadevni subjekt obvezuje, da ravna in je organiziran na tak način, da je preprečeno nasprotje interesov in da se informacije, pridobljene ob opravljanju prenesenih nalog, ne uporabijo nepošteno ali za omejevanje konkurence. Za nadzorovanje skladnosti s to direktivo in njenimi izvedbenimi ukrepi je končno odgovoren pristojni organ ali organi, imenovani v skladu z odstavkom 1.

Države članice Komisijo, organ ESMA in pristojne organe drugih držav članic obvestijo o vseh dogovorih, ki jih sklenejo v zvezi s prenosom nalog, vključno z natančnimi pogoji, ki urejajo tak prenos.

3.   ESMA objavi seznam pristojnih organov iz odstavkov 1 in 2 na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.

Člen 70

Sodelovanje med organi v isti državi članici

Če država članica imenuje več kot en pristojni organ za izvrševanje določb iz te direktive
  ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  , morajo biti vloge posameznega pristojnega organa jasno opredeljene, pristojni organi pa morajo tesno sodelovati.

Vsaka država članica mora zahtevati tako sodelovanje tudi med pristojnimi organi za namene te direktive
  ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  in pristojnimi organi, ki so v tej državi članici odgovorni za nadzor nad kreditnimi in drugimi finančnimi institucijami, pokojninskimi skladi, KNPVP, zavarovalnimi in pozavarovalnimi posredniki in zavarovalnicami.

Države članice morajo od pristojni organov zahtevati, da si izmenjajo vse informacije, ki so bistvene ali pomembne za opravljanje njihovih funkcij in dolžnosti.

Člen 71

Pooblastila, ki jih morajo imeti pristojni organi

1.   Pristojni organi prejmejo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje njihovih funkcij. V okviru omejitev, ki jih določa njihova nacionalna zakonodaja, ta pooblastila izvršujejo:

| (a) | neposredno ali v sodelovanju z drugimi organi; |
| --- | --- |

(a)

neposredno ali v sodelovanju z drugimi organi;

| (b) | na lastno odgovornost s prenosom na subjekte, na katere so bile prenesene naloge v skladu s členom 69(2); or |
| --- | --- |

(b)

na lastno odgovornost s prenosom na subjekte, na katere so bile prenesene naloge v skladu s členom 69(2); or

| (c) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih. |
| --- | --- |

(c)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

2.   Pooblastila iz odstavka 1 se izvršujejo v skladu z nacionalnim pravom in zajemajo vsaj pravice do:

| (a) | dostopa do katerega koli dokumenta v kakršni koli obliki
  , vključno z evidencami iz člena 16(7)
  , ki bi bil pomemben za izvajanje nadzornih nalog in do prejema njegove kopije; |
| --- | --- |

(a)

dostopa do katerega koli dokumenta v kakršni koli obliki
  , vključno z evidencami iz člena 16(7)
  , ki bi bil pomemben za izvajanje nadzornih nalog in do prejema njegove kopije;

| (b) | zahtevanja
  zagotovitve
  informacij od katere koli osebe in, če je treba, vabljenja in zaslišanja osebe z namenom pridobiti informacije; |
| --- | --- |

(b)

zahtevanja
  zagotovitve
  informacij od katere koli osebe in, če je treba, vabljenja in zaslišanja osebe z namenom pridobiti informacije;

| (c) | opravljanja inšpekcijskih pregledov na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

opravljanja inšpekcijskih pregledov na kraju samem;

| (ca) | anonimnega nakupovanja; |
| --- | --- |

(ca)

anonimnega nakupovanja;

| (d) | zahtevanja obstoječih evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu
  ali enakovrednih evidenc iz člena 16(7)
  , ki jih hranijo investicijska podjetja, če obstaja utemeljen sum, da so lahko takšne evidence, ki se nanašajo na predmet preiskave, relevantne kot dokaz, da je investicijsko podjetje kršilo svoje obveznosti iz te direktive; vendar te evidence zadevajo vsebine sporočil, na katera se nanašajo
  , le če je razkritje takšnih evidenc skladno z zaščitnimi ukrepi za varstvo podatkov, ki so določeni v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji
  ; |
| --- | --- |

(d)

zahtevanja obstoječih evidenc o telefonskem in podatkovnem prometu
  ali enakovrednih evidenc iz člena 16(7)
  , ki jih hranijo investicijska podjetja, če obstaja utemeljen sum, da so lahko takšne evidence, ki se nanašajo na predmet preiskave, relevantne kot dokaz, da je investicijsko podjetje kršilo svoje obveznosti iz te direktive; vendar te evidence zadevajo vsebine sporočil, na katera se nanašajo
  , le če je razkritje takšnih evidenc skladno z zaščitnimi ukrepi za varstvo podatkov, ki so določeni v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji
  ;

| (da) | zahtevanja zamrznitve in/ali zasega sredstev; |
| --- | --- |

(da)

zahtevanja zamrznitve in/ali zasega sredstev;

| (e) | zahtevanja začasne prepovedi profesionalne dejavnosti; |
| --- | --- |

(e)

zahtevanja začasne prepovedi profesionalne dejavnosti;

| (f) | zahtevanja od revizorjev pooblaščenih investicijskih podjetij in organiziranih trgov, da posredujejo informacije; |
| --- | --- |

(f)

zahtevanja od revizorjev pooblaščenih investicijskih podjetij in organiziranih trgov, da posredujejo informacije;

| (g) | predložitve zadev v kazenski pregon; |
| --- | --- |

(g)

predložitve zadev v kazenski pregon;

| (h) | omogočanja revizorjem ali izvedencem, da opravijo preverjanje ali preiskave; |
| --- | --- |

(h)

omogočanja revizorjem ali izvedencem, da opravijo preverjanje ali preiskave;

| (i) | zahtevanja
  zagotovitve
  informacij, vključno z vsemi zadevnimi dokumenti od vseh oseb v zvezi z velikostjo in namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki se sprejme prek izvedenega finančnega instrumenta na blago, ter v zvezi z vsemi sredstvi ali obveznostmi na osnovnem trgu. |
| --- | --- |

(i)

zahtevanja
  zagotovitve
  informacij, vključno z vsemi zadevnimi dokumenti od vseh oseb v zvezi z velikostjo in namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki se sprejme prek izvedenega finančnega instrumenta na blago, ter v zvezi z vsemi sredstvi ali obveznostmi na osnovnem trgu.

3.   Če zahtevek po predložitvi evidenc o telefonskem ali podatkovnem prometu iz točke (d) odstavka 2 tega člena
  v obliki iz člena 16(7)
  v skladu z nacionalnimi pravili zahteva dovoljenje sodnega organa, se zaprosi za takšno dovoljenje. Tako dovoljenje se lahko uporabi tudi kot varnostni ukrep.

4.   Obdelava osebnih podatkov, zbranih med izvajanjem nadzora in preiskovalnih pooblastil v skladu s tem členom, se izvede v skladu z Direktivo 95/46/ES.

Člen 72

Ukrepi, ki morajo biti na voljo pristojnim organom

Pristojni organi izvajajo vse ukrepe, ki so potrebni za opravljanje njihovih funkcij. V okviru omejitev, ki jih določa njihova nacionalna zakonodaja,
  imajo vsaj naslednja pooblastila, ki jih lahko izvršujejo na načine, navedene v členu 71(1)
  :

| (a) | zahtevajo prenehanje prakse ali ravnanja, ki je v nasprotju z določbami Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ter določbami, sprejetimi pri izvajanju te direktive, ter da se takšne prakse ali ravnanje ne ponovijo več; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo prenehanje prakse ali ravnanja, ki je v nasprotju z določbami Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ter določbami, sprejetimi pri izvajanju te direktive, ter da se takšne prakse ali ravnanje ne ponovijo več;

| (b) | zahtevajo zamrznitev in/ali zaseg sredstev; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo zamrznitev in/ali zaseg sredstev;

| (c) | sprejmejo katere koli vrste ukrepov za zagotovitev, da investicijska podjetja in organizirani trgi stalno izpolnjujejo zakonske zahteve; |
| --- | --- |

(c)

sprejmejo katere koli vrste ukrepov za zagotovitev, da investicijska podjetja in organizirani trgi stalno izpolnjujejo zakonske zahteve;

| (d) | zahtevajo začasno ustavitev trgovanja s finančnim instrumentom; |
| --- | --- |

(d)

zahtevajo začasno ustavitev trgovanja s finančnim instrumentom;

| (e) | zahtevajo umik finančnega instrumenta iz trgovanja na organiziranem trgu ali iz drugega sistema trgovanja; |
| --- | --- |

(e)

zahtevajo umik finančnega instrumenta iz trgovanja na organiziranem trgu ali iz drugega sistema trgovanja;

| (f) | zahtevajo, da vse osebe, ki so predložile informacije v skladu s členom 71(2)(i), posledično sprejmejo ukrepe za zmanjšanje velikosti pozicije ali izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(f)

zahtevajo, da vse osebe, ki so predložile informacije v skladu s členom 71(2)(i), posledično sprejmejo ukrepe za zmanjšanje velikosti pozicije ali izpostavljenosti;

| (g) | omejijo zmožnost, da oseba ali skupina oseb sklene posel z izvedenim finančnim instrumentom na blago, vključno z uvedbo nediskriminatornih omejitev za pozicije ali število takšnih pogodb na izvedene finančne instrumente na osnovni finančni instrument, ki jih lahko sklene katera koli kategorija oseb v določenem obdobju, kadar je to potrebno za zagotovitev celovitosti in pravilnega delovanja prizadetih trgov; |
| --- | --- |

(g)

omejijo zmožnost, da oseba ali skupina oseb sklene posel z izvedenim finančnim instrumentom na blago, vključno z uvedbo nediskriminatornih omejitev za pozicije ali število takšnih pogodb na izvedene finančne instrumente na osnovni finančni instrument, ki jih lahko sklene katera koli kategorija oseb v določenem obdobju, kadar je to potrebno za zagotovitev celovitosti in pravilnega delovanja prizadetih trgov;

| (h) | izdajajo javna obvestila. |
| --- | --- |

(h)

izdajajo javna obvestila.

| (ha) | zahtevajo plačilo odškodnine ali sprejetje drugih ukrepov za odpravo vsakršne finančne izgube ali druge oblike škode, ki jo utrpi vlagatelj zaradi kakršne koli prakse ali ravnanja, ki je v nasprotju s to direktivo ali z Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR]. |
| --- | --- |

(ha)

zahtevajo plačilo odškodnine ali sprejetje drugih ukrepov za odpravo vsakršne finančne izgube ali druge oblike škode, ki jo utrpi vlagatelj zaradi kakršne koli prakse ali ravnanja, ki je v nasprotju s to direktivo ali z Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR].

| (hb) | začasno ustavijo trženje ali prodajo naložbenih produktov, če so izpolnjeni pogoji iz člena 32 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ali če investicijsko podjetje ne vzpostavi ali ne izvaja učinkovitega postopka potrditve produktov ali če kako drugače ni v skladu s členom 16(3) te direktive; |
| --- | --- |

(hb)

začasno ustavijo trženje ali prodajo naložbenih produktov, če so izpolnjeni pogoji iz člena 32 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ali če investicijsko podjetje ne vzpostavi ali ne izvaja učinkovitega postopka potrditve produktov ali če kako drugače ni v skladu s členom 16(3) te direktive;

| (hc) | zahtevajo, da se iz uprave investicijskega podjetja ali upravljavca trga odstrani fizična oseba. |
| --- | --- |

(hc)

zahtevajo, da se iz uprave investicijskega podjetja ali upravljavca trga odstrani fizična oseba.

Člen 73

Upravne sankcije

1.   Države članice zagotovijo, da lahko njihovi pristojni organi sprejmejo ustrezne administrativne ukrepe in sankcije, če se določbe iz Uredbe EU) št. .../... (MiFIR) ali nacionalne določbe, sprejete pri izvajanju te direktive, ne izpolnjujejo, ter zagotovijo, da se uporabljajo. Države članice zagotovijo, da so ti ukrepi učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

2.   Države članice zagotovijo, da je mogoče, kadar obveznosti veljajo za investicijska podjetja in upravljavce trga, v primeru kršitve upravne sankcije in ukrepe uporabiti za člane uprave investicijskega podjetja in upravljavcev trga ter za vse druge fizične ali pravne osebe, ki so po nacionalnem pravu odgovorne za kršitev.

3.   Države članice letno posredujejo organu ESMA informacije v zbirni obliki o vseh upravnih ukrepih in sankcijah, izrečenih v skladu z odstavkoma 1 in 2.
  ESMA objavi navedene informacije v letnem poročilu.

4.   Če je pristojni organ javno objavil upravni ukrep ali sankcijo, istočasno o tem dejstvu obvesti organ ESMA.

5.   Ko se objavljena sankcija nanaša na investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje za poslovanje v skladu s to direktivo, ESMA doda sklic na objavljeno sankcijo v register investicijskih podjetij, vzpostavljen v skladu s členom 5(3).

5a.
     
  ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih in obrazcih za predložitev informacij, kot je navedeno v tem členu.

ESMA predloži Komisiji te osnutke izvedbenih tehničnih standardov do [...] (67)

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 74

Objava sankcij

Države članice zagotovijo, da pristojni organ objavi vsako sankcijo ali ukrep, ki je bil naložen za kršitve določb Uredbe (EU) št. ..../... (MiFIR) ali nacionalnih določb, sprejetih pri izvajanju te direktive brez nepotrebne zamude, vključno z informacijami o vrsti in naravi kršitve ter istovetnosti oseb, ki so odgovorne zanjo, razen če bi takšno razkritje resno ogrozilo finančne trge. Če bi objava povzročila nesorazmerno škodo vpletenim stranem, pristojni organi objavijo sankcije brez navedbe njihove istovetnosti.

Člen 75

Kršitev zahteve po dovoljenju in druge kršitve

1.   
  Države članice zagotovijo, da njihovi zakoni, predpisi in upravne določbe omogočajo sankcije vsaj v zvezi z naslednjimi primeri
  :

| (a) | opravljanje investicijskih storitev ali poslov kot redne zaposlitve ali posla na profesionalni podlagi brez pridobitve dovoljenja pomeni kršitev člena 5; |
| --- | --- |

(a)

opravljanje investicijskih storitev ali poslov kot redne zaposlitve ali posla na profesionalni podlagi brez pridobitve dovoljenja pomeni kršitev člena 5;

| (b) | pridobivanje, posredno ali neposredno, kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju, ali dodatno povečanje, posredno ali neposredno, takšnega kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju, zaradi česar bi delež glasovalnih pravic ali kapitala, ki ga ima, dosegel ali presegel 20 %, 30 % ali 50 % ali bi investicijsko podjetje postalo njegova podružnica (predlagani odkup), brez pisnega obvestila pristojnim organom investicijskega podjetja, v katerem želi pridobitelj pridobiti ali povečati kvalificiran delež, pomeni kršitev prvega pododstavka člena 11(1); |
| --- | --- |

(b)

pridobivanje, posredno ali neposredno, kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju, ali dodatno povečanje, posredno ali neposredno, takšnega kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju, zaradi česar bi delež glasovalnih pravic ali kapitala, ki ga ima, dosegel ali presegel 20 %, 30 % ali 50 % ali bi investicijsko podjetje postalo njegova podružnica (predlagani odkup), brez pisnega obvestila pristojnim organom investicijskega podjetja, v katerem želi pridobitelj pridobiti ali povečati kvalificiran delež, pomeni kršitev prvega pododstavka člena 11(1);

| (c) | neposredna ali posredna prodaja kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju ali zmanjšanje kvalificiranega deleža, da bi delež glasovalnih pravic ali kapitala, ki ga ima, padel pod 20 %, 30 % ali 50 %, ali da investicijsko podjetje preneha biti podružnica brez pisnega obvestila pristojnim organom, pomeni kršitev drugega pododstavka člena 11(1); |
| --- | --- |

(c)

neposredna ali posredna prodaja kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju ali zmanjšanje kvalificiranega deleža, da bi delež glasovalnih pravic ali kapitala, ki ga ima, padel pod 20 %, 30 % ali 50 %, ali da investicijsko podjetje preneha biti podružnica brez pisnega obvestila pristojnim organom, pomeni kršitev drugega pododstavka člena 11(1);

| (d) | investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje z lažnimi izjavami ali na drug nepravilen način, krši člen 8(b); |
| --- | --- |

(d)

investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje z lažnimi izjavami ali na drug nepravilen način, krši člen 8(b);

| (e) | investicijsko podjetje ni v skladu z zahtevami, ki veljajo za upravo v skladu s členom 9(1); |
| --- | --- |

(e)

investicijsko podjetje ni v skladu z zahtevami, ki veljajo za upravo v skladu s členom 9(1);

| (f) | uprava investicijskega podjetja ne opravlja svojih nalog v skladu s členom 9(6); |
| --- | --- |

(f)

uprava investicijskega podjetja ne opravlja svojih nalog v skladu s členom 9(6);

| (g) | investicijsko podjetje ob prejetju informacij o kakršni koli pridobitvi ali prodaji deležev v svojem kapitalu, zaradi katere deleži presežejo enega od pragov iz člena 11(1) ali padejo pod ta prag, ki o navedenih pridobitvah ali prodajah ne obvesti pristojnih organov, krši prvi pododstavek člena 11(3); |
| --- | --- |

(g)

investicijsko podjetje ob prejetju informacij o kakršni koli pridobitvi ali prodaji deležev v svojem kapitalu, zaradi katere deleži presežejo enega od pragov iz člena 11(1) ali padejo pod ta prag, ki o navedenih pridobitvah ali prodajah ne obvesti pristojnih organov, krši prvi pododstavek člena 11(3);

| (h) | investicijsko podjetje, ki vsaj enkrat na leto pristojnim organom ne sporoči imen delničarjev in članov, ki imajo kvalificirane deleže, ter velikosti teh deležev, krši drugi pododstavek člena 11(3); |
| --- | --- |

(h)

investicijsko podjetje, ki vsaj enkrat na leto pristojnim organom ne sporoči imen delničarjev in članov, ki imajo kvalificirane deleže, ter velikosti teh deležev, krši drugi pododstavek člena 11(3);

| (i) | investicijsko podjetje ne izpolnjuje organizacijskih zahtev, določenih v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 16 in 17; |
| --- | --- |

(i)

investicijsko podjetje ne izpolnjuje organizacijskih zahtev, določenih v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 16 in 17;

| (j) | investicijsko podjetje ne odkrije, prepreči, upravlja in razkrije navzkrižij interesov v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju člena 23; |
| --- | --- |

(j)

investicijsko podjetje ne odkrije, prepreči, upravlja in razkrije navzkrižij interesov v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju člena 23;

| (k) | MTF ali OTF ne določi pravil, postopkov in ureditev ali ne upošteva navodil v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 18, 19 in 20; |
| --- | --- |

(k)

MTF ali OTF ne določi pravil, postopkov in ureditev ali ne upošteva navodil v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 18, 19 in 20;

| (l) | investicijsko podjetje ▐ ne
  zagotavlja
  informacij ali poročil strankam in ne izpolnjuje obveznosti glede ocenjevanja primernosti ali ustreznosti v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 24 in 25; |
| --- | --- |

(l)

investicijsko podjetje ▐ ne
  zagotavlja
  informacij ali poročil strankam in ne izpolnjuje obveznosti glede ocenjevanja primernosti ali ustreznosti v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 24 in 25;

| (m) | investicijsko podjetje sprejema ali prejema pristojbine, provizije ali denarne koristi v nasprotju z nacionalnimi določbami o izvajanju člena 19(5) in (6); |
| --- | --- |

(m)

investicijsko podjetje sprejema ali prejema pristojbine, provizije ali denarne koristi v nasprotju z nacionalnimi določbami o izvajanju člena 19(5) in (6);

| (n) | investicijsko podjetje ▐ ne ustvari najboljšega možnega rezultata za stranke pri izvrševanju naročil
  ali
  ne vzpostavi ureditev v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 27 in 28; |
| --- | --- |

(n)

investicijsko podjetje ▐ ne ustvari najboljšega možnega rezultata za stranke pri izvrševanju naročil
  ali
  ne vzpostavi ureditev v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju členov 27 in 28;

| (o) | upravljanje organiziranega trga brez pridobitve dovoljenja pomeni kršitev člena 47; |
| --- | --- |

(o)

upravljanje organiziranega trga brez pridobitve dovoljenja pomeni kršitev člena 47;

| (p) | uprava upravljavca trga ne opravlja svojih nalog v skladu s členom 48(6); |
| --- | --- |

(p)

uprava upravljavca trga ne opravlja svojih nalog v skladu s členom 48(6);

| (q) | organiziran trg ali upravljavec trga nima ureditev, sistemov, pravil in postopkov ter nima na voljo dovolj finančnih sredstev v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju člena 50; |
| --- | --- |

(q)

organiziran trg ali upravljavec trga nima ureditev, sistemov, pravil in postopkov ter nima na voljo dovolj finančnih sredstev v skladu z nacionalnimi določbami o izvajanju člena 50;

| (r) | organiziran trg ali upravljavec trga nima sistemov, postopkov, ureditev in pravil ali ne omogoča dostopa do podatkov v skladu z nacionalnimi pravili o izvajanju člena 51
  ali ne izvaja režima za korak kotacije iz člena 51a
  ; |
| --- | --- |

(r)

organiziran trg ali upravljavec trga nima sistemov, postopkov, ureditev in pravil ali ne omogoča dostopa do podatkov v skladu z nacionalnimi pravili o izvajanju člena 51
  ali ne izvaja režima za korak kotacije iz člena 51a
  ;

| (ra) | uprava izvajalca storitev sporočanja podatkov ne opravlja svojih nalog v skladu s členom 65; |
| --- | --- |

(ra)

uprava izvajalca storitev sporočanja podatkov ne opravlja svojih nalog v skladu s členom 65;

| (rb) | APA, CTP ali ARM ne izpolnjuje organizacijskih zahtev iz členov 66, 67 ali 68; |
| --- | --- |

(rb)

APA, CTP ali ARM ne izpolnjuje organizacijskih zahtev iz členov 66, 67 ali 68;

| (s) | organiziran trg, upravljavec trga ali investicijsko podjetje ▐ ne
  objavlja
  javno informacij v skladu s členi 3, 5, 7 ali 9 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(s)

organiziran trg, upravljavec trga ali investicijsko podjetje ▐ ne
  objavlja
  javno informacij v skladu s členi 3, 5, 7 ali 9 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (t) | investicijsko podjetje ▐ ne
  objavlja
  javno informacij v skladu s členi 13, 17, 19 ali 20 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(t)

investicijsko podjetje ▐ ne
  objavlja
  javno informacij v skladu s členi 13, 17, 19 ali 20 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (u) | investicijsko podjetje ▐ poslov ne
  sporoča
  pristojnim organom v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(u)

investicijsko podjetje ▐ poslov ne
  sporoča
  pristojnim organom v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (v) | finančna nasprotna stranka in nefinančna nasprotna stranka ne trgujeta z izvedenimi finančnimi instrumenti na mestih trgovanja v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(v)

finančna nasprotna stranka in nefinančna nasprotna stranka ne trgujeta z izvedenimi finančnimi instrumenti na mestih trgovanja v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (w) | centralna nasprotna stranka ne odobri dostopa do svojih klirinških storitev v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(w)

centralna nasprotna stranka ne odobri dostopa do svojih klirinških storitev v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (x) | organiziran trg, upravljavec trga ali investicijsko podjetje ne odobri dostopa do svojih podatkov o trgovanju v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(x)

organiziran trg, upravljavec trga ali investicijsko podjetje ne odobri dostopa do svojih podatkov o trgovanju v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (y) | oseba z lastniškimi pravicami do referenčnih meril ne odobri dostopa do referenčnega merila v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(y)

oseba z lastniškimi pravicami do referenčnih meril ne odobri dostopa do referenčnega merila v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (z) | investicijsko podjetje trži, distribuira ali prodaja finančne instrumente ali opravlja vrsto finančne dejavnosti ali uvaja prakso v nasprotju s prepovedmi ali omejitvami, ki se uvedejo na podlagi
  členov 31 ali
  32 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]; |
| --- | --- |

(z)

investicijsko podjetje trži, distribuira ali prodaja finančne instrumente ali opravlja vrsto finančne dejavnosti ali uvaja prakso v nasprotju s prepovedmi ali omejitvami, ki se uvedejo na podlagi
  členov 31 ali
  32 Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR];

| (za) | fizična oseba, ki je del uprave upravljavca trga ali investicijskega podjetja, ki ima podatke o kršitvah iz tega odstavka in se odloči, da o njih ne bo poročala pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(za)

fizična oseba, ki je del uprave upravljavca trga ali investicijskega podjetja, ki ima podatke o kršitvah iz tega odstavka in se odloči, da o njih ne bo poročala pristojnemu organu.

2.   Države članice zagotovijo, da v primerih iz odstavka 1
  njihovi zakoni, predpisi in upravne določbe določajo
  upravne sankcije in
  ukrepe
  , ki se lahko uporabijo
  , in da
  vključujejo vsaj:

| (a) | javno izjavo, v kateri sta navedeni fizična ali pravna oseba in vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, v kateri sta navedeni fizična ali pravna oseba in vrsta kršitve;

| (b) | odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z zadevnim ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z zadevnim ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi;

| (c) | v primeru investicijskega podjetja odvzem dovoljenja v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(c)

v primeru investicijskega podjetja odvzem dovoljenja v skladu s členom 8;

| (d) | začasno
  ali stalno
  prepoved opravljanja
  upravnih
  funkcij v investicijskih podjetjih za katerega koli člana uprave investicijskega podjetja ali katero koli drugo odgovorno fizično osebo; |
| --- | --- |

(d)

začasno
  ali stalno
  prepoved opravljanja
  upravnih
  funkcij v investicijskih podjetjih za katerega koli člana uprave investicijskega podjetja ali katero koli drugo odgovorno fizično osebo;

| (da) | začasno prepoved za investicijsko podjetje, ki je član ali udeleženec organiziranega trga, MTF ali OTF; |
| --- | --- |

(da)

začasno prepoved za investicijsko podjetje, ki je član ali udeleženec organiziranega trga, MTF ali OTF;

| (e) | v primeru pravne osebe upravne denarne kazni do
  15 %
  celotnega letnega prometa pravne osebe v predhodnem poslovnem letu; če je pravna oseba podružnica matičnega podjetja, se upošteva celotni letni promet, ki je razviden iz konsolidiranega računovodskega izkaza končnega matičnega podjetja v predhodnem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(e)

v primeru pravne osebe upravne denarne kazni do
  15 %
  celotnega letnega prometa pravne osebe v predhodnem poslovnem letu; če je pravna oseba podružnica matičnega podjetja, se upošteva celotni letni promet, ki je razviden iz konsolidiranega računovodskega izkaza končnega matičnega podjetja v predhodnem poslovnem letu;

| (f) | v primeru fizične osebe upravne denarne kazni v višini do
  10 000 000 EUR
  ali ustrezne vrednosti v nacionalni valuti države članice, v kateri euro ni uradna valuta, na datum začetka veljavnosti te direktive; |
| --- | --- |

(f)

v primeru fizične osebe upravne denarne kazni v višini do
  10 000 000 EUR
  ali ustrezne vrednosti v nacionalni valuti države članice, v kateri euro ni uradna valuta, na datum začetka veljavnosti te direktive;

| (g) | upravne denarne kazni v višini do
  desetkratnega
  zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, kadar je korist mogoče opredeliti. |
| --- | --- |

(g)

upravne denarne kazni v višini do
  desetkratnega
  zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, kadar je korist mogoče opredeliti.

▐

2a.
     
  Države članice lahko pristojne organe pooblastijo za nalaganje dodatnih oblik sankcij ali za nalaganje sankcij, ki presegajo zneske iz točk (e), (f) in (g) v odstavku 2, pod pogojem da so te skladne s členom 76.

2b.
     
  Države članice pooblastijo pristojne organe za nalaganje učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij za kršitve te direktive in Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], ki niso določene v odstavku 1.

Člen 76

Učinkovita uporaba sankcij

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni upoštevajo vse ustrezne okoliščine, ki vključujejo:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe;

| (c) | finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe;

| (d) | pomen pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(d)

pomen pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče opredeliti;

| (e) | izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(e)

izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče opredeliti;

| (f) | raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom; |
| --- | --- |

(f)

raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom;

| (g) | prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(g)

prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe.

2.   ESMA
  do [...] (68)

  izda smernice, naslovljene na pristojne organe, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 o vrstah upravnih ukrepov in sankcij ter višini upravnih denarnih kazni.

2a.
     
  Ta člen ne posega v pristojnosti pristojnih organov glede sprožitve kazenskega postopka ali naložitve kazenske sankcije v skladu z nacionalno zakonodajo. Pri določanju vrste in oblike dodatnih upravnih sankcij se upoštevajo vse naložene kazenske sankcije.

Člen 77

Poročanje o kršitvah

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi vzpostavijo učinkovite mehanizme za spodbujanje poročanja o
  morebitnih ali dejanskih
  kršitvah določb Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] in nacionalnih določb za izvajanje te direktive pristojnim organom.

Ti mehanizmi določajo vsaj:

| (a) | postopke za prejem poročil in njihovo nadaljnje spremljanje; |
| --- | --- |

(a)

postopke za prejem poročil in njihovo nadaljnje spremljanje;

| (b) | ustrezno zaščito uslužbencev v finančnih institucijah, ki prijavijo kršitve znotraj finančne institucije
  , vključno z anonimnostjo, če je potrebno
  ; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno zaščito uslužbencev v finančnih institucijah, ki prijavijo kršitve znotraj finančne institucije
  , vključno z anonimnostjo, če je potrebno
  ;

| (c) | varstvo osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v skladu z načeli iz Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(c)

varstvo osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v skladu z načeli iz Direktive 95/46/ES.

2.   Države članice od institucij zahtevajo, da imajo vzpostavljene ustrezne postopke, v skladu s katerimi bodo uslužbenci prek posebnega kanala interno poročali o kršitvah.

2a.
     
  Zaposleni osebi se s pravili o zaupnosti ne prepreči, da prijavi kršitve v finančni instituciji. Vse informacije, ki prispevajo k dokazovanju kršitve v finančni instituciji, ne štejejo več kot zaupne in dobronamerno razkritje teh informacij ne pomeni nobene odgovornosti osebe, ki jih razkrije.

▐

Člen 79

Pravica do pritožbe

1.   Države članice zagotovijo, da je kakršna koli odločitev, sprejeta v skladu z določbami Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ali v skladu z zakoni ali drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s to direktivo, ustrezno obrazložena in da v zvezi z njo velja pravica do pritožbe na sodišču. Pravica do pritožbe na sodišču se uporablja tudi, če v šestih mesecih po predložitvi zahtevka za pridobitev dovoljenja, v katerem so navedene vse potrebne informacije, ni sprejeta nobena odločitev v zvezi z njim.

2.   Države članice določijo, da lahko eno ali več naslednjih teles, kakor določa nacionalno pravo, v interesu potrošnikov in v skladu z nacionalnim pravnim redom pred sodiščem ali pristojnim upravnim organom sproži tudi postopek za zagotovitev, da Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR] in nacionalne določbe za izvajanje te direktive uporabljajo:

| (a) | javna telesa ali njihovi zastopniki; |
| --- | --- |

(a)

javna telesa ali njihovi zastopniki;

| (b) | potrošniške organizacije, ki imajo legitimen interes za zaščito potrošnikov; |
| --- | --- |

(b)

potrošniške organizacije, ki imajo legitimen interes za zaščito potrošnikov;

| (c) | poklicne organizacije, ki imajo legitimen interes za ukrepanje za zaščito svojih članov. |
| --- | --- |

(c)

poklicne organizacije, ki imajo legitimen interes za ukrepanje za zaščito svojih članov.

Člen 80

Izvensodni mehanizem za pritožbe vlagateljev

1.   Države članice zagotovijo vzpostavitev učinkovitih pritožbenih postopkov in postopkov pravnega varstva za izvensodno poravnavo potrošniških sporov v zvezi z opravljanjem investicijskih in pomožnih storitev, ki jih zagotavljajo investicijska podjetja, z uporabo obstoječih teles, kjer je ustrezno. Države članice zagotovijo tudi, da vsa investicijska podjetja upoštevajo enega ali več teh organov, ki izvajajo pritožbene postopke in uporabljajo druga pravna sredstva.

2.   Države članice zagotovijo, da ti organi dejavno sodelujejo z nasprotnimi strankami v drugih državah članicah pri reševanju čezmejnih sporov.

3.   Pristojni organi uradno obvestijo organ ESMA o postopkih za pritožbe in reševanje sporov iz odstavka 1, ki so na voljo v okviru njihove pristojnosti.

ESMA objavi seznam vseh izvensodnih mehanizmov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.

Člen 81

Poklicna skrivnost

1.   Države članice zagotovijo, da pristojne organe, vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe, ali subjekte, na katere so prenesene naloge v skladu s členom 69(2), ter revizorje in izvedence, ki jih zadolžijo pristojni organi, zavezuje obveznost poklicne molčečnosti. Ne razširjajo nobene zaupne informacije, ki jo lahko prejmejo pri opravljanju svojih dolžnosti, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, tako da posameznih investicijskih podjetij, upravljavcev trga, organiziranih trgov ali katerih koli drugih oseb ni mogoče prepoznati, brez poseganja v zahteve nacionalnega kazenskega prava ali druge določbe te direktive
  ali Uredbe št. .../... [MiFIR].

2.   Če je bil zoper investicijsko podjetje, upravljavca trga ali organizirani trg uveden stečajni postopek ali postopek prisilne likvidacije, se lahko zaupne informacije, ki ne zadevajo tretjih oseb, razširijo v civilnem ali gospodarskem postopku, če je to potrebno za izvajanje postopka.

3.   Brez poseganja v zahteve nacionalnega kazenskega prava lahko pristojni organi, telesa ali fizične ali pravne osebe, razen pristojnih organov, ki prejmejo zaupne informacije v skladu s to direktivo
  ali Uredbo št. .../... [MiFIR]
  , te informacije uporabijo samo pri opravljanju svojih dolžnosti in za izvajanje svojih funkcij, v primeru pristojnih organov v okviru področja uporabe te direktive
  ali Uredbe št. .../... [MiFIR]
  ali v primeru drugih organov, teles ali fizičnih ali pravnih oseb za namen, za katerega so jim bile take informacije posredovane in/ali v okviru upravnih ali sodnih postopkov, ki se specifično nanašajo na izvajanje teh funkcij. Vseeno lahko organ, ki prejme informacije, te informacije uporabi za druge namene, če pristojni organ ali drugi organ, telo ali oseba, ki posreduje informacije, privoli v to.

4.   Za vse zaupne informacije, ki so sprejete, izmenjane ali posredovane v skladu s to direktivo
  ali Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR]
  , veljajo pogoji poklicne skrivnosti iz tega člena. Ne glede na to ta člen pristojnim organom ne preprečuje, da bi izmenjevali ali posredovali zaupne informacije v skladu s to direktivo
  ali Uredbo št. .../... [MiFIR]
  in drugimi direktivami
  ali uredbami
  , ki se uporabljajo za investicijska podjetja, kreditne institucije, pokojninske sklade, KNPVP, zavarovalne in pozavarovalne posrednike, zavarovalnice, organizirane trge ali upravljavce trga ali drugače s privolitvijo pristojnega organa ali drugega organa ali telesa ali fizične ali pravne osebe, ki je informacije sporočila.

5.   Ta člen pristojnim organom ne preprečuje, da bi v skladu z nacionalnim pravnim redom izmenjali ali posredovali zaupne informacije, ki niso bile prejete s strani pristojnega organa druge države članice.

Člen 82

Odnosi z revizorji

1.   Države članice predvidijo vsaj, da ima katera koli oseba, pooblaščena v smislu Osme direktive Sveta 84/253/EGS z dne 10. aprila 1984 o dovoljenjih za osebe, pooblaščene za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin (69), ki v investicijskem podjetju opravlja nalogo, opisano v členu 51 Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (70), členu 37 Direktive 83/349/EGS ali členu 73 Direktive 2009/65/ES, ali katero koli drugo nalogo, ki jo predpisuje zakonodaja, dolžnost, da nemudoma poroča pristojnim organom o katerem koli dejstvu ali odločitvi v zvezi s tem podjetjem, s katerim se je ta oseba seznanila pri opravljanju te naloge in ki lahko:

| (a) | predstavlja pomembno kršitev zakonov in drugih predpisov, ki določajo pogoje, ki veljajo za pridobitev dovoljenja ali ki specifično veljajo za opravljanje dejavnosti investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

(a)

predstavlja pomembno kršitev zakonov in drugih predpisov, ki določajo pogoje, ki veljajo za pridobitev dovoljenja ali ki specifično veljajo za opravljanje dejavnosti investicijskih podjetij;

| (b) | škodljivo vplivajo na kontinuirano delovanje investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(b)

škodljivo vplivajo na kontinuirano delovanje investicijskega podjetja;

| (c) | vodijo k zavrnitvi potrditve računovodskih izkazov ali k izrazu pridržkov. |
| --- | --- |

(c)

vodijo k zavrnitvi potrditve računovodskih izkazov ali k izrazu pridržkov.

Ta oseba ima tudi dolžnost, da poroča o morebitnih dejstvih in odločitvah, s katerim se seznani pri opravljanju nalog iz prvega pododstavka v podjetju s tesnimi povezavami z investicijskim podjetjem, v kateri oseba opravlja svojo nalogo.

2.   Dobroverno razkritje katerega koli dejstva ali odločitve iz odstavka 1 pristojnim oblastem s strani oseb, pooblaščenih v smislu Direktive 84/253/EGS, ne predstavlja kršitve katere koli pogodbene ali pravne omejitve glede razkritja informacij in zaradi njega take osebe ne postanejo na noben način odgovorne.

POGLAVJE II

SODELOVANJE MED PRISTOJNIMI ORGANI DRŽAV ČLANIC IN Z ORGANOM ESMA

Člen 83

Obveznost sodelovanja

1.   Pristojni organi različnih držav članic med seboj sodelujejo, kadar koli je to potrebno za namen opravljanja njihovih dolžnosti v skladu s to direktivo
  ali Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR]
  , pri čemer uporabljajo svoja pooblastila iz te direktive ali
  Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR] ali
  iz nacionalne zakonodaje.

Pristojni organi nudijo pomoč pristojnim organom drugih držav članic. Zlasti si izmenjujejo informacije in sodelujejo pri morebitnih preiskovalnih ali nadzornih dejavnostih.

Da bi države članice poenostavile in pospešile sodelovanje in zlasti izmenjavo informacij, imenujejo en sam pristojni organ kot kontaktno točko za namene te direktive
  in Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  . Države članice Komisiji, organu ESMA in drugim državam članicam sporočijo imena organov, imenovanih za sprejemanje zahtev za izmenjavo informacij ali sodelovanje v skladu s tem odstavkom. ESMA objavi seznam teh organov na svojem spletnem mestu in ga redno posodablja.

2.   Ko ob upoštevanju položaja trgov vrednostnih papirjev v državi članici gostiteljici upravljanje organiziranega trga, MTF ali OTF, ki ima vzpostavljeno ureditev v državi članici gostiteljici, postane znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici, pristojni organi organiziranega trga matične države članice in države članice gostiteljice vzpostavijo ustrezno ureditev sodelovanja.

3.   Države članice sprejmejo potrebne administrativne in organizacijske ukrepe za omogočanje pomoči iz odstavka 1.

Pristojni organi lahko uporabijo svoja pooblastila za namen sodelovanja tudi v primerih, ko preiskovano ravnanje ne predstavlja kršitve katere koli od določb, ki veljajo v zadevni državi članici.

4.   Če ima pristojni organ utemeljene razloge za sum, da na ozemlju druge države članice prihaja do dejanj ali je prihajalo do dejanj, ki so v nasprotju z določbami te direktive
  ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  , in jih izvajajo subjekti, ki niso pod njegovim nadzorom, o tem na kar se da specifičen način uradno obvesti pristojni organ druge države članice in organ ESMA. Obveščeni pristojni organ ustrezno ukrepa. O izidu ukrepanja in, kolikor je mogoče, o pomembnih vmesnih dogajanjih obvesti pristojni organ, ki je poslal obvestilo, in organ ESMA. Ta odstavek ne posega v pristojnosti pristojnega organa, ki je poslal obvestilo.

5.   Brez poseganja v odstavka 1 in 4 pristojni organi sporočijo organu ESMA in drugim pristojnim organom podatke o:

| (a) | zahtevah po zmanjšanju velikosti pozicije ali izpostavljenosti v skladu s členom 72(1)(f); |
| --- | --- |

(a)

zahtevah po zmanjšanju velikosti pozicije ali izpostavljenosti v skladu s členom 72(1)(f);

| (b) | kakršni koli omejitvi zmožnosti, da osebe sklenejo posel z instrumentom v skladu s členom 72(1)(g). |
| --- | --- |

(b)

kakršni koli omejitvi zmožnosti, da osebe sklenejo posel z instrumentom v skladu s členom 72(1)(g).

Obvestilo mora, kadar je ustrezno, vključevati podrobne podatke o zahtevi iz člena 72(1)(f), vključno z istovetnostjo osebe ali oseb, na katere je bilo naslovljeno, in razloge zanjo ter namen omejitev, uvedenih v skladu s členom 72(1)(g), vključno z zadevno osebo ali skupino oseb, finančnimi instrumenti, ki se uporabljajo, količinskimi ukrepi ali pragi, kot je največje število pogodb, ki jih lahko sklenejo osebe,
  ali neporavnanih pozicij,
  preden je dosežena zgornja meja, kakršnimi koli izjemami v zvezi s tem in razlogi zanje.

Obvestilo se pošlje najmanj 24 ur pred nameravanim začetkom veljavnosti ukrepov. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko pristojni organ obvestilo izjemoma pošlje manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa.

Pristojni organ države članice, ki prejme obvestilo v skladu s tem odstavkom, lahko sprejme ukrepe v skladu s členom 72(1)(f) ali (g), kadar je ugotovljeno, da je ukrep potreben za dosego cilja drugega pristojnega organa. Kadar namerava pristojni organ sprejeti ukrepe, prav tako pošlje obvestilo v skladu s tem odstavkom.

Kadar ukrep iz točke (a) ali (b) zadeva energetske proizvode na debelo, pristojni organ obvesti tudi Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 713/2009.

6.   Pristojni organi bi morali v zvezi z emisijskimi kuponi sodelovati z javnimi organi, pristojnimi za nadzor nad promptnimi in avkcijskimi trgi, ter pristojnimi organi, upravljavci registrov in drugimi javnimi organi, pristojnimi za nadzor skladnosti v skladu z Direktivo 2003/87/ES, da se tem organom zagotovi celovit pregled nad trgi emisijskih kuponov.

7.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov
  po posvetovanju z ESMA
  v skladu s členom 94 v zvezi z ukrepi za uvedbo meril, po katerih se za poslovanje organiziranega trga v državi članici gostiteljici lahko šteje, da je znatnega pomena za delovanje trgov vrednostnih papirjev in zaščito vlagateljev v tej državi članici gostiteljici.

8.
     ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za ureditev sodelovanja iz odstavka 2.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do
  [...]

   (71).

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 84

Sodelovanje med pristojnimi organi pri dejavnostih nadzora, preverjanjih na kraju samem ali preiskavah

1   Pristojni organ ene države članice lahko zahteva sodelovanje pristojnega organa druge države članice pri nadzorni dejavnosti ali preverjanju na kraju samem ali preiskavi. V primeru investicijskih podjetij, ki so oddaljeni člani organiziranega trga, se lahko pristojni organ organiziranega trga odloči, da se obrne neposredno nanje, pri čemer v skladu s tem obvesti pristojni organ matične države članice oddaljenega člana.

Če pristojni organ prejme zahtevo v zvezi s preverjanjem na kraju samem ali preiskavo, v okviru svojih pooblastil:

| (a) | sam opravi preverjanje ali preiskavo; organu, ki da zahtevo, omogoči opravljanje preverjanja ali preiskave; |
| --- | --- |

(a)

sam opravi preverjanje ali preiskavo; organu, ki da zahtevo, omogoči opravljanje preverjanja ali preiskave;

| (b) | revizorjem ali izvedencem omogoči, da opravijo preverjanje ali preiskavo. |
| --- | --- |

(b)

revizorjem ali izvedencem omogoči, da opravijo preverjanje ali preiskavo.

2.   Da bi se nadzorne prakse poenotile, ima ESMA možnost sodelovanja pri dejavnostih kolegijev nadzornikov, tudi pri dejanskih preverjanjih ali preiskavah na kraju samem, ki jih skupaj izvajajo dva ali več pristojnih organov v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se opredelijo informacije, ki si jih pristojni organi izmenjujejo, ko sodelujejo pri nadzornih dejavnostih, preverjanju na kraju samem in preiskavah.

ESMA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (72)

  . Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi
  10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se za pristojne organe pripravijo standardni obrazci, predloge in postopki za sodelovanje pri dejavnostih nadzora, preverjanju na kraju samem in preiskavah.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (72)

  .

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 85

Izmenjava informacij

1.   Pristojni organi držav članic, imenovani za kontaktne točke za namene te direktive
  in Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  v skladu s členom 83(1), si takoj medsebojno posredujejo informacije, potrebne za namene opravljanja dolžnosti pristojnih organov, imenovanih v skladu s členom 69(1), iz določb, sprejetih v skladu s to direktivo
  ali Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR]
  .

Pristojni organi, ki si izmenjujejo informacije z drugimi pristojnimi organi v skladu s to direktivo
  ali Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR]
  , lahko pri posredovanju informacij navedejo, da te informacije ne smejo biti razkrite brez njihovega izrecnega privoljenja, pri čemer se lahko take informacije izmenjajo samo za namene, za katere so ti organi dali privoljenje.

2.   Pristojni organ, imenovan kot kontaktna točka, lahko posreduje informacije, prejete v skladu z odstavkom 1 ter členoma 82 in 92, organom iz člena 74. Ti jih ne smejo posredovati drugim telesom ali fizičnim ali pravnim osebam brez izrecne privolitve pristojnega organa, ki jim jih je razkril, in jih lahko posredujejo samo za namene, za katere jim je ta organ dal privolitev, razen v utemeljenih okoliščinah. V tem zadnjem primeru kontaktna točka takoj obvesti kontaktno točko, ki je informacije poslala.

3.   Organi iz člena 74 ter druga telesa ali fizične in pravne osebe, ki prejmejo zaupne informacije v skladu z odstavkom 1 tega člena ali v skladu s členoma 82 in 92, lahko te informacije uporabijo samo pri opravljanju svojih dolžnosti, zlasti:

| (a) | za preverjanje, da so pogoji, ki veljajo za začetek poslovanja investicijskih podjetij, izpolnjeni, in za omogočanje spremljanja vodenja tega poslovanja na nekonsolidiran ali konsolidiran način, zlasti glede na zahteve v zvezi s kapitalsko ustreznostjo iz Direktive 93/6/EGS, administrativne in računovodske postopke ter mehanizme notranje kontrole; |
| --- | --- |

(a)

za preverjanje, da so pogoji, ki veljajo za začetek poslovanja investicijskih podjetij, izpolnjeni, in za omogočanje spremljanja vodenja tega poslovanja na nekonsolidiran ali konsolidiran način, zlasti glede na zahteve v zvezi s kapitalsko ustreznostjo iz Direktive 93/6/EGS, administrativne in računovodske postopke ter mehanizme notranje kontrole;

| (b) | za spremljanje pravilnega delovanja mest trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

za spremljanje pravilnega delovanja mest trgovanja;

| (c) | za nalaganje sankcij; |
| --- | --- |

(c)

za nalaganje sankcij;

| (d) | pri upravnih pritožbah proti odločitvam pristojnih organov; |
| --- | --- |

(d)

pri upravnih pritožbah proti odločitvam pristojnih organov;

| (e) | v sodnih postopkih, sproženih v skladu s členom 79; |
| --- | --- |

(e)

v sodnih postopkih, sproženih v skladu s členom 79;

| (f) | pri izvensodnem mehanizmu za pritožbe vlagateljev iz člena 80. |
| --- | --- |

(f)

pri izvensodnem mehanizmu za pritožbe vlagateljev iz člena 80.

4.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za izmenjavo informacij.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (73)

  .

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

5.   Niti ta člen niti člena 81 ali 92 pristojnemu organu ne preprečujejo, da ESMA, Evropskemu odboru za sistemska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESRB), centralnim bankam, Evropskemu sistemu centralnih bank in Evropski centralni banki kot monetarnim organom, ter, kjer je ustrezno, drugim javnim organom oblasti, odgovornim za nadzor nad plačilnimi sistemi in sistemi poravnave, posreduje zaupne informacije, namenjene opravljanju njihovih nalog; niti se takim organom ali telesom ne prepreči, da bi pristojnim organom posredovali takšne informacije, ki jih ti morda potrebujejo za opravljanje funkcij iz te direktive
  ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  .

Člen 86

Zavezujoče posredovanje

1.   Pristojni organi lahko obvestijo organ ESMA o primerih, ko je bila zahteva, ki se nanaša na spodaj navedeno, zavrnjena ali se nanjo ni odzvalo v razumnem roku:

| (-a) | (-a) sodelovanje, kot določa člen 83; |
| --- | --- |

(-a)

(-a) sodelovanje, kot določa člen 83;

| (a) | izvedbo nadzornega pregleda, preverjanja na kraju samem ali preiskave, kot določa člen 84; izmenjavo informacij, kot določa člen 85. |
| --- | --- |

(a)

izvedbo nadzornega pregleda, preverjanja na kraju samem ali preiskave, kot določa člen 84; izmenjavo informacij, kot določa člen 85.

1a
     
  Pristojni organi lahko organu ESMA predložijo tudi primere, ko se pristojni organ ne strinja s postopki ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja pristojnega organa druge države članice v zvezi s katero koli določbo iz te direktive ali Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR].

2.   V primerih iz odstavka 1 lahko ESMA ukrepa v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010, brez poseganja v možnosti, da se odkloni ukrepanje na zahtevo po informacijah, predvideno v členu 87, in v možnosti, da ESMA v takih primerih ukrepa v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 87

Zavrnitev sodelovanja

Pristojni organ lahko zavrne izpolnitev zahtev za sodelovanje pri opravljanju preiskave, preverjanja na kraju samem ali nadzorne dejavnosti iz člena 88 ali za izmenjavo informacij iz člena 85 samo, če:

| (-a) | bi lahko taka preiskava, preverjanje na kraju samem, nadzorna dejavnost ali izmenjava informacij škodljivo vplivali na suverenost, varnost ali javni red naslovljene države članice; |
| --- | --- |

(-a)

bi lahko taka preiskava, preverjanje na kraju samem, nadzorna dejavnost ali izmenjava informacij škodljivo vplivali na suverenost, varnost ali javni red naslovljene države članice;

| (a) | so bili pred organi naslovljene države članice že sproženi sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in osebami; |
| --- | --- |

(a)

so bili pred organi naslovljene države članice že sproženi sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in osebami;

| (b) | je bila v naslovljeni državi članici v zvezi z istimi osebami in istimi dejanji že izrečena pravnomočna sodba. |
| --- | --- |

(b)

je bila v naslovljeni državi članici v zvezi z istimi osebami in istimi dejanji že izrečena pravnomočna sodba.

V primeru take zavrnitve pristojni organ v skladu s tem uradno obvesti pristojni organ, ki je vložil zahtevo, in organ ESMA, pri čemer navede čim podrobnejše informacije.

Člen 88

Posvetovanje pred izdajo dovoljenja

1.   Posvetovanje s pristojnimi organi drugih zadevnih držav članic se opravi pred izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju, ki je eno od naslednjega:

| (a) | je hčerinsko podjetje investicijskega podjetja ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

je hčerinsko podjetje investicijskega podjetja ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici;

| (b) | je hčerinsko podjetje matičnega podjetja investicijskega podjetja ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

je hčerinsko podjetje matičnega podjetja investicijskega podjetja ali kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici;

| (c) | ga obvladujejo iste fizične ali pravne osebe, ki obvladujejo investicijsko podjetje ali kreditno institucijo v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(c)

ga obvladujejo iste fizične ali pravne osebe, ki obvladujejo investicijsko podjetje ali kreditno institucijo v drugi državi članici.

2.   Posvetovanje s pristojnim organom države članice, odgovornim za nadzor nad kreditnimi institucijami ali zavarovalnicami, se opravi pred izdajo dovoljenja investicijskemu podjetju, ki:

| (a) | je hčerinsko podjetje kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v
  Evropski
  uniji; |
| --- | --- |

(a)

je hčerinsko podjetje kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v
  Evropski
  uniji;

| (b) | je hčerinsko podjetje matičnega podjetja kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v
  Evropski
  uniji; |
| --- | --- |

(b)

je hčerinsko podjetje matičnega podjetja kreditne institucije ali zavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v
  Evropski
  uniji;

| (c) | ga obvladuje ista fizična ali pravna oseba, ki obvladuje kreditno institucijo ali zavarovalnico, ki je pridobila dovoljenje v
  Evropski
  uniji. |
| --- | --- |

(c)

ga obvladuje ista fizična ali pravna oseba, ki obvladuje kreditno institucijo ali zavarovalnico, ki je pridobila dovoljenje v
  Evropski
  uniji.

3.   Ustrezni pristojni organi iz odstavkov 1 in 2 se zlasti posvetujejo med seboj pri ocenjevanju primernosti delničarjev ali družbenikov ter ugleda in izkušenj oseb, ki dejansko vodijo poslovanje v zvezi z vodenjem drugega subjekta v isti skupini. Izmenjajo si vse informacije o primernosti delničarjev ali družbenikov ter ugleda in izkušenj oseb, ki dejansko vodijo poslovanje, ki so pomembne za druge vpletene pristojne organe pri izdajanju dovoljenj ter pri stalnem ocenjevanju usklajenosti s pogoji poslovanja.

4.   ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se oblikujejo standardni obrazci, predloge in postopki za posvetovanje z drugimi pristojnimi organi pred izdajo dovoljenja.

ESMA predloži te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji do
  [...] (74)

  .

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 89

Pooblastila držav članic gostiteljic

1.   Države članice gostiteljice zagotovijo, da lahko pristojni organ za statistične namene zahteva, da mu vsa investicijska podjetja s podružnicami na njihovih ozemljih periodično poročajo o dejavnosti teh podružnic.

2.   Pri izvajanju svojih pooblastil v skladu s to direktivo države članice gostiteljice zagotovijo, da lahko pristojni organ od podružnic investicijskih podjetij zahteva, da zagotovijo informacije, potrebne za spremljanje njihove skladnost s standardi, ki jih določi država članica gostiteljica in ki se zanje uporabljajo v primerih iz člena 37(8). Te zahteve ne smejo biti strožje kot tiste, ki jih za spremljanje njihove skladnosti z istimi standardi iste države članice nalagajo družbam s sedežem na njihovem ozemlju.

Člen 90

Previdnostni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice gostiteljice

1.   Če ima pristojni organ države članice gostiteljice jasne in dokazljive razloge za prepričanost, da investicijsko podjetje, ki na njenem ozemlju svobodno opravlja storitve, krši obveznosti, ki izhajajo iz predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, ali da investicijsko podjetje, ki ima na njenem ozemlju podružnico, krši obveznosti, ki izhajajo iz predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, glede česar pristojni organ države članice gostiteljice nima pooblastil, glede teh odkritij opozori pristojni organ matične države članice.

Če investicijsko podjetje kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali ker se taki ukrepi izkažejo za neprimerne, še naprej deluje na način, ki jasno škodi interesom vlagateljev države članice gostiteljice ali pravilnemu delovanju trgov, velja naslednje:

| (a) | pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje in pravilno delovanje trgov, kar vključuje možnost preprečevanja investicijskim podjetjem kršiteljem, da bi začela s katerimi koli novimi posli na njihovem ozemlju. Komisija in organ ESMA se nemudoma obvestita o takih ukrepih; ter |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da bi zaščitil vlagatelje in pravilno delovanje trgov, kar vključuje možnost preprečevanja investicijskim podjetjem kršiteljem, da bi začela s katerimi koli novimi posli na njihovem ozemlju. Komisija in organ ESMA se nemudoma obvestita o takih ukrepih; ter

| (b) | poleg tega lahko pristojni organ države članice gostiteljice o zadevi obvesti organ ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(b)

poleg tega lahko pristojni organ države članice gostiteljice o zadevi obvesti organ ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

2.   Če pristojni organi države članice gostiteljice ugotovijo, da investicijsko podjetje s podružnico na njenem ozemlju krši zakonske ali podzakonske določbe, sprejete v tej državi v skladu s tistimi določbami te direktive, ki dajejo pooblastila pristojnim organom države članice gostiteljice, ti organi od zadevnega investicijskega podjetja zahtevajo, da preneha s svojim nezakonitim ravnanjem.

Če zadevno investicijsko podjetje ne uredi potrebnega, pristojni organi države članice gostiteljice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da zadevno investicijsko podjetje preneha s svojim nezakonitim ravnanjem. O naravi teh ukrepov se posreduje sporočilo pristojnim organom matične države članice.

Če investicijsko podjetje kljub ukrepom, ki jih sprejme država članica gostiteljica, še naprej krši zakonske ali podzakonske določbe iz prvega pododstavka, ki veljajo v državi članici gostiteljici, pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da se zaščiti vlagatelje in pravilno delovanje trgov. Komisija in organ ESMA se nemudoma obvestita o takih ukrepih.

Poleg tega lahko pristojni organ države članice gostiteljice o zadevi obvesti organ ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   Če ima pristojni organ države članice gostiteljice organiziranega trga, MTF ali OTF jasne in dokazljive razloge za prepričanje, da tak organiziran trg, MTF ali OTF krši obveznosti, ki izhajajo iz predpisov, sprejetih v skladu s to direktivo, na te ugotovitve opozori pristojni organ matične države članice organiziranega trga ali MTF ali OTF.

Če navedeni organizirani trg ali MTF, kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ matične države članice, ali ker se taki ukrepi izkažejo za neprimerne, še naprej deluje na način, ki jasno škodi interesom vlagateljev države članice gostiteljice ali pravilnemu delovanju trgov, pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko je obvestil pristojni organ matične države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, da se zaščiti vlagatelje in pravilno delovanje trgov, kar zajema možnost preprečitve navedenemu organiziranemu trgu ali MTF, da bi svojo ureditev dal na razpolago oddaljenim članom ali udeležencem s sedežem v državi članici gostiteljici. Komisija in organ ESMA se nemudoma obvestita o takih ukrepih.

Poleg tega lahko pristojni organ države članice gostiteljice o zadevi obvesti organ ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Morebitni ukrep, sprejet v skladu z odstavki 1, 2 ali 3, ki zajema sankcije ali omejitve dejavnosti investicijskega podjetja ali organiziranega trga, mora biti ustrezno obrazložen, zadevno investicijsko podjetje ali organizirani trg pa je treba o njem obvestiti.

Člen 91

Sodelovanje in izmenjava informacij z organom ESMA
  v okviru evropskega sistema finančnega nadzora, ter z evropskim sistemom centralnih bank

| -1a. | Pristojni organi, ki so del evropskega sistema finančnega nadzora, sodelujejo v zaupanju in polnem medsebojnem spoštovanju, predvsem, ko zagotavljajo tok ustreznih in zanesljivih informacij med seboj in drugimi stranmi evropskega sistema finančnega nadzora v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

-1a.

Pristojni organi, ki so del evropskega sistema finančnega nadzora, sodelujejo v zaupanju in polnem medsebojnem spoštovanju, predvsem, ko zagotavljajo tok ustreznih in zanesljivih informacij med seboj in drugimi stranmi evropskega sistema finančnega nadzora v skladu z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji.

| 1. | Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi sodelujejo z organom ESMA za namene te direktive v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.

| 2. | Pristojni organi nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog iz te direktive
  in Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  in v skladu
  z Uredbo
  (EU) št. 1095/2010
  in po potrebi centralnim bankam iz evropskega sistema centralnih bank zagotovijo vse ustrezne informacije za izvajanje njihovih nalog. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi nemudoma zagotovijo organu ESMA vse informacije, potrebne za opravljanje njegovih nalog iz te direktive
  in Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR]
  in v skladu
  z Uredbo
  (EU) št. 1095/2010
  in po potrebi centralnim bankam iz evropskega sistema centralnih bank zagotovijo vse ustrezne informacije za izvajanje njihovih nalog.

Člen 91a

Varovanje podatkov

Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te direktive in Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], ki jo izvajajo države članice, uporabljajo pristojni organi določbe iz Direktive 95/46/ES in nacionalna pravila za njeno izvajanje. Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te direktive in Uredbe (EU) št. .../... [MiFIR], ki jo izvaja ESMA, upošteva le-ta določbe iz Direktive (ES) št. 45/2001.

Člen 91b

Svetovalni odbor ESMA za visokofrekvenčno trgovanje

ESMA do 30. junija 2014 ustanovi svetovalni odbor nacionalnih strokovnjakov, ki določijo, katere oblike visokofrekvenčnega trgovanja bi utegnile pomeniti tržno manipulacijo, zato da:

| (a) | ESMA izboljša svoje poznavanje visokofrekvenčnega trgovanja, ter |
| --- | --- |

(a)

ESMA izboljša svoje poznavanje visokofrekvenčnega trgovanja, ter

| (b) | oblikujejo seznam ravnanja pri tovrstnem trgovanju, kjer gre za zlorabo, na primer slepljenje (spoofing), kopičenje kvot (quote stuffing) in plastenje (layering), za namene člena 5(1a) Uredbe (EU) št. .../... [MAR]. |
| --- | --- |

(b)

oblikujejo seznam ravnanja pri tovrstnem trgovanju, kjer gre za zlorabo, na primer slepljenje (spoofing), kopičenje kvot (quote stuffing) in plastenje (layering), za namene člena 5(1a) Uredbe (EU) št. .../... [MAR].

Člen 91c

Svetovalni odbor ESMA za tehnologijo, ki je v rabi na finančnih trgih

ESMA do 30. junija 2014 ustanovi svetovalni odbor nacionalnih strokovnjakov, ki določijo, kateri razvojni dosežki na področju tehnologije bi na trgih lahko prestavljali tržno zlorabo ali tržno manipulacijo, zato da:

| (a) | se pri organu ESMA poveča poznavanje strategij trgovanja, povezanih z novimi tehnologijami, in njihovih možnosti za zlorabo, |
| --- | --- |

(a)

se pri organu ESMA poveča poznavanje strategij trgovanja, povezanih z novimi tehnologijami, in njihovih možnosti za zlorabo,

| (b) | se jih doda na seznam zlorab, ki so bile že opredeljene in se posebej nanašajo na strategije visokofrekvenčnega trgovanja, ter |
| --- | --- |

(b)

se jih doda na seznam zlorab, ki so bile že opredeljene in se posebej nanašajo na strategije visokofrekvenčnega trgovanja, ter

| (c) | se oceni učinkovitost pristopov obravnave tveganj, povezanih z vsemi novimi praksami trgovanja, ki jih uporabljajo različna mesta trgovanja. |
| --- | --- |

(c)

se oceni učinkovitost pristopov obravnave tveganj, povezanih z vsemi novimi praksami trgovanja, ki jih uporabljajo različna mesta trgovanja.

ESMA po opravljeni analizi iz točke (c) iz prvega odstavka pripravi dodatne smernice za najboljše prakse za vse finančne trge v EU.

POGLAVJE III

SODELOVANJE S TRETJIMI DRŽAVAMI

Člen 92

Izmenjava informacij s tretjimi državami

1.   Države članice in ESMA v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko sklenejo sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij s pristojnimi organi tretjih držav, samo, če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne molčečnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 81. Taka izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog teh pristojnih organov.

Posredovanje osebnih podatkov tretji državi s strani države članice v skladu s poglavjem IV Direktive 95/46/ES.

ESMA posreduje osebne podatke tretji državi v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 45/2001.

Države članice in ESMA lahko sklenejo tudi sporazume o sodelovanju, ki predvidevajo izmenjavo informacij z organi, telesi in fizičnimi ali pravnimi osebami tretjih držav, odgovornimi za:

| (a) | nadzor nad kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi institucijami, zavarovalnicami in nadzor nad finančnimi trgi; |
| --- | --- |

(a)

nadzor nad kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi institucijami, zavarovalnicami in nadzor nad finančnimi trgi;

| (b) | likvidacijo in stečaj investicijskih podjetij in druge podobne postopke; |
| --- | --- |

(b)

likvidacijo in stečaj investicijskih podjetij in druge podobne postopke;

| (c) | izvajanje obveznih revizij računovodskih izkazov investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij, kreditnih institucij in zavarovalnic v okviru opravljanja svojih nadzornih funkcij ali za upravljanje odškodninskih shem v okviru opravljanja svojih funkcij; |
| --- | --- |

(c)

izvajanje obveznih revizij računovodskih izkazov investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij, kreditnih institucij in zavarovalnic v okviru opravljanja svojih nadzornih funkcij ali za upravljanje odškodninskih shem v okviru opravljanja svojih funkcij;

| (d) | nadzor nad telesi, udeleženimi pri likvidaciji in stečaju investicijskih podjetij in pri drugih podobnih postopkih; |
| --- | --- |

(d)

nadzor nad telesi, udeleženimi pri likvidaciji in stečaju investicijskih podjetij in pri drugih podobnih postopkih;

| (e) | nadzor nad osebami, zadolženimi za opravljanje obveznih revizij računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij; |
| --- | --- |

(e)

nadzor nad osebami, zadolženimi za opravljanje obveznih revizij računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij;

| (f) | nadzor nad osebami, ki so aktivne na trgu emisijskih kuponov, za zagotovitev celovitega pregleda nad finančnimi in promptnimi trgi. |
| --- | --- |

(f)

nadzor nad osebami, ki so aktivne na trgu emisijskih kuponov, za zagotovitev celovitega pregleda nad finančnimi in promptnimi trgi.

Sporazumi o sodelovanju iz tretjega pododstavka se lahko sklenejo le, če za razkrite informacije velja jamstvo poklicne molčečnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu, zahtevanemu v skladu s členom 81. Taka izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog teh organov ali teles ali fizičnih ali pravnih oseb. Če sporazum o sodelovanju vključuje prenos osebnih podatkov s strani države članice, mora biti v skladu s Poglavjem IV Direktive 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001, če je organ ESMA udeležen pri prenosu.

2.   Če informacije izvirajo iz druge države članice, se ne smejo razkriti brez izrecne privolitve pristojnih organov, ki so jih posredovali, in kadar je ustrezno, se lahko razkrijejo izključno za namene, za katere ti organi dajo svojo privolitev. Ista določba se uporablja za informacije, ki jih posredujejo pristojni organi tretje države.

NASLOV VII

POGLAVJE 1

DELEGIRANI AKTI

▐ Člen 94

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji dodeli pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo iz
  členov 2(3), 4(2)(1), (3), (11), (12) in (27) do (33d), 13(1), 16(12), 17(6), 23(3), 24(8), 25(6), 27(7), 28(3), 30(5), 32(3), 35(8), 44(4), 51(7), 52(6), 53(4), 60(5), 66(6) in (7), 67(7) in (8), 67a(3) in (6), 68(5) in 83(7)
  se dodeli za nedoločen čas od ... (75).

3.   
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz členov 2(3), 4(1), (3), (11), (12) in (27) do (33d), 13(1), 16(12), 17(6), 23(3), 24(8), 25(6), 27(7), 28(3), 30(5), 32(3), 35(8), 44(4), 51(7), 52(6), 53(4), 60(5), 66(6) in (7), 67(7) in (8), 67a(3) in (6), 68(5) ali člena 83(7).
  Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, določen v njem. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s
  členi 2(3), 4(1), (3), (11), (12) in (27) do (33d), 13(1), 16(12), 17(6), 23(3), 24(8), 25(6), 27(7), 28(3), 30(5), 32(3), 35(8), 44(4), 51(7), 52(6), 53(4), 60(5), 66(6) in (7), 67(7) in (8), 67a(3) in (6), 68(5) ali 83(7)
  , začne veljati le, če Evropski parlament ali Svet v obdobju
  treh mesecev
  od uradne obvestitve o tem aktu Evropskega parlamenta in Sveta zoper delegirani akt ne ugovarjata ali če Evropski parlament in Svet pred potekom tega obdobja obvestita Komisijo, da zoper akt ne bosta ugovarjala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za
  tri mesece
  .

POGLAVJE 2

IZVEDBENI AKTI

Člen 95

Postopek z odborom

1.   ▐ Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (76). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 (77).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 ▐.

POGLAVJE 3

KONČNE DOLOČBE

Člen 96

Poročila in revizija

1.   Pred
  [...] (78)

  Komisija po posvetovanju z organom ESMA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o:

| (a) | delovanju organiziranih sistemov trgovanja z upoštevanjem nadzornih izkušenj, ki so si jih pridobili pristojni organi, številu OTF v EU, ki so pridobili dovoljenje, in njihovega tržnega deleža
  , v katerem zlasti preveri, ali je treba opredelitev pojma OTF kakor koli prilagoditi in ali je nabor instrumentov, zajetih v kategoriji OTF, še vedno ustrezen
  ; |
| --- | --- |

(a)

delovanju organiziranih sistemov trgovanja z upoštevanjem nadzornih izkušenj, ki so si jih pridobili pristojni organi, številu OTF v EU, ki so pridobili dovoljenje, in njihovega tržnega deleža
  , v katerem zlasti preveri, ali je treba opredelitev pojma OTF kakor koli prilagoditi in ali je nabor instrumentov, zajetih v kategoriji OTF, še vedno ustrezen
  ;

| (b) | delovanju režima za zagonske trge MSP z upoštevanjem števila MTF, ki so registrirani kot zagonski trgi MSP, števila izdajateljev, prisotnih na njih, in zadevnega obsega trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

delovanju režima za zagonske trge MSP z upoštevanjem števila MTF, ki so registrirani kot zagonski trgi MSP, števila izdajateljev, prisotnih na njih, in zadevnega obsega trgovanja;

| (c) | učinku zahtev glede avtomatiziranega in visokofrekvenčnega trgovanja; |
| --- | --- |

(c)

učinku zahtev glede avtomatiziranega in visokofrekvenčnega trgovanja;

| (d) | izkušnjah z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ob upoštevanju podatka, kolikokrat so bili ti mehanizmi sproženi, in njihovih učinkov; |
| --- | --- |

(d)

izkušnjah z mehanizmom za prepoved določenih produktov ali praks ob upoštevanju podatka, kolikokrat so bili ti mehanizmi sproženi, in njihovih učinkov;

| (e) | učinku izvajanja oziroma učinku omejitev
  in pregledov pozicij
  na likvidnost, zlorabe trga in pravilno oblikovanje cen ter pogoje za poravnavo na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago; |
| --- | --- |

(e)

učinku izvajanja oziroma učinku omejitev
  in pregledov pozicij
  na likvidnost, zlorabe trga in pravilno oblikovanje cen ter pogoje za poravnavo na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago;

| (f) | delovanju sistema stalnih informacij, vzpostavljenega v skladu z naslovom V, zlasti o razpoložljivosti kakovostnih informacij po trgovanju v konsolidirani obliki, ki zajemajo celoten trg
  v vseh razredih sredstev
  v skladu s standardi glede prijaznosti za uporabnika po razumni ceni
  ; |
| --- | --- |

(f)

delovanju sistema stalnih informacij, vzpostavljenega v skladu z naslovom V, zlasti o razpoložljivosti kakovostnih informacij po trgovanju v konsolidirani obliki, ki zajemajo celoten trg
  v vseh razredih sredstev
  v skladu s standardi glede prijaznosti za uporabnika po razumni ceni
  ;

| (fa) | učinku sistema preglednosti v zvezi s pristojbinami, provizijami in nedenarnimi koristmi in njegovem vplivanju na primerno delovanje notranjega trga čezmejnega investicijskega svetovanja. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(fa)

učinku sistema preglednosti v zvezi s pristojbinami, provizijami in nedenarnimi koristmi in njegovem vplivanju na primerno delovanje notranjega trga čezmejnega investicijskega svetovanja. [Sprememba 9]

Člen 96a

Osebje in sredstva organa ESMA

ESMA do ... (79) oceni potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to direktivo in Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR], in predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Člen 97

Prenos

1.   Države članice
  do [...] (80)

  sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s
  členi 1 do 5, 7, 9, 10, 13 do 25, 27 do 32, 34 do 37, 39, 41 do 46, 48, 51 do 54, 59 do 69a, 71 do 77, 79, 80, 83, 84, 85, 87 do 90, 92 do 99 ter prilogama I in II [seznam vseh členov, ki so bili znatno spremenjeni v primerjavi z Direktivo 2004/39/ES]
  . Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

Države članice izvajajo te ukrepe od
  [...] (81)

  , razen določb, s katerimi se prenaša člen 67(2) in se začnejo izvajati
  [...] (82)

  .

2.   Države članice Komisiji in organu ESMA sporočijo besedilo temeljnih določb nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 98

Razveljavitev

Direktiva 2004/39/ES
  , kot je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge IIa,
  se
  razveljavi
  z učinkom od
  [...] (83), brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos Direktive 2004/39/ES v nacionalno pravo, določenih v delu B
  .

Sklicevanja na Direktivo 2004/39/ES ali Direktivo 93/22/EGS se štejejo za sklicevanja na to direktivo
  ali Uredbo (EU) št. .../... [MiFIR] in se jih tolmači v skladu s korelacijskimi tabelami v delih A in B Priloge IIb
  .

Sklicevanja na pojme ali člene iz Direktive 2004/39/ES ali Direktive 93/22/EGS se štejejo za sklicevanja na ustrezne pojme, opredeljene v tej direktivi, ali člene te direktive.

Člen 98a

Predlog spremembe Direktive 98/26/ES

Direktiva 98/26/ES se spremeni:

V členu 1 se doda naslednji pododstavek:

„Ta uredba se ne uporablja za emisijske kupone, ki jih sestavljajo katere koli enote, za katere je ugotovljeno, da so skladne z zahtevami Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

   (84)

  .

Člen 99

Člen 99

Prehodne določbe

Prehodne določbe

▐ Podjetja iz tretjih držav lahko ▐ opravljajo storitve in posle
  prek svojih podružnic
  v državah članicah v skladu z nacionalnimi ureditvami
  eno leto po tem, ko Komisija skladno s členom 41(3) sprejme odločitev v zvezi z zadevno tretjo državo
  .

prek svojih podružnic

eno leto po tem, ko Komisija skladno s členom 41(3) sprejme odločitev v zvezi z zadevno tretjo državo

▐

Člen 100

Člen 100

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po dnevu objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 101

Člen 101

Naslovniki

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 161, 7.6.2012, str. 3.

1

(2)  UL C 191, 29.6.2012, str. 80.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012.

3

(4)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1. ▐

4

(5)  UL L 141, 11.06.1993, str. 27.

5

(6)  

  UL L 335, 17.12.2009, str. 1

  .

6

UL L 335, 17.12.2009, str. 1

(7)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

7

(8)  UL L 241, 2.9.2006, str. 1.

8

(9)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 9, 15.1.2003, str. 3.

10

(11)  
  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo
  (

  UL L 198, 30.7.2009, str. 20

  ).

11

Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo

UL L 198, 30.7.2009, str. 20

(12)  
  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom
  (

  UL L 211, 14.8.2009, str. 94

  ).

12

Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom

UL L 211, 14.8.2009, str. 94

(13)  
  Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije
  (

  UL L 211, 14.8.2009, str. 15

  ).

13

Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije

UL L 211, 14.8.2009, str. 15

(14)  
  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina
  (

  UL L 211, 14.8.2009, str. 36

  ).

14

Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina

UL L 211, 14.8.2009, str. 36

(15)  UL L 247, 21.9.2007, str. 1.

15

(16)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih podjetij v finančnem konglomeratu (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

16

(17)  Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (UL L 177, 30.6.2006, str. 201).

17

(18)  Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

18

(19)  UL L 168, 27.6.2002, str. 43.

19

(20)  UL L 241, 2.9.2006, str. 26.

20

(21)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

21

(22)  

  UL L 201, 31.7.2002, str. 37

  .

22

UL L 201, 31.7.2002, str. 37

(23)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 84

  .

23

UL L 331, 15.12.2010, str. 84

(24)  

  UL L 8, 12.1.2001, str. 1

  .

24

UL L 8, 12.1.2001, str. 1

(25)  UL L 184, 6.7.2001, str. 1.

25

(26)  

  UL L 326, 8.12.2011, str. 1

  .

26

UL L 326, 8.12.2011, str. 1

(27)  UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

27

(28)  UL L 109, 19.4.2001, str. 56.

28

(29)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

29

(30)  

  UL L 345, 19.12.2002, str. 1

  .

30

UL L 345, 19.12.2002, str. 1

(31)  

  UL L 201, 27.7.2012, str. 1

  .

31

UL L 201, 27.7.2012, str. 1

(32)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

32

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(33)  UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

33

(34)  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

34

(35)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

35

(36)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

36

(37)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1.

37

(38)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

38

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(39)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

39

Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

(40)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

40

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(41)  

  UL L 135, 31.5.1994, str. 5

  .

41

UL L 135, 31.5.1994, str. 5

(42)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

42

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(43)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

43

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(44)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

44

(45)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

45

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(46)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

46

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(47)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

47

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(48)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

48

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(49)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

49

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(50)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

50

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(51)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

51

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(52)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

52

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(53)  
  12 mesecev po datumu veljavnosti te direktive.

53

12 mesecev po datumu veljavnosti te direktive.

(54)  
  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive.

54

12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive.

(55)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

55

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(56)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

56

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(57)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

57

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(58)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

58

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(59)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

59

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(60)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

60

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(61)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

61

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(62)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

62

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(63)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

63

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(64)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

64

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(65)  6 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

65

(66)  1 leto po začetku veljavnosti te direktive.

66

(67)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

67

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(68)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

68

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(69)  UL L 126, 12.5.1984, str. 20.

69

(70)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11.

70

(71)  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

71

(72)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

72

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(73)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

73

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(74)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

74

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(75)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

75

(76)  UL L 191, 13.7.2001, str. 45.

76

(77)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

77

(78)  
  42 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

78

42 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(79)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

79

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(80)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

80

Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

(81)  
  30 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

81

30 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(82)  
  42 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

82

42 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(83)  
  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

83

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(84)  

  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.“

84

UL L 275, 25.10.2003, str. 32.“

Petek, 26. oktober 2012PRILOGA I

SEZNAM STORITEV IN POSLOV TER FINANČNIH INSTRUMENTOV

ODDELEK A

INVESTICIJSKE STORITVE IN POSLI

| (1) | sprejemanje in posredovanje naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(1)

sprejemanje in posredovanje naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti;

| (2) | izvrševanje naročil za račun strank; |
| --- | --- |

(2)

izvrševanje naročil za račun strank;

| (3) | poslovanje za svoj račun; |
| --- | --- |

(3)

poslovanje za svoj račun;

| (4) | upravljanje portfeljev; |
| --- | --- |

(4)

upravljanje portfeljev;

| (5) | investicijsko svetovanje; |
| --- | --- |

(5)

investicijsko svetovanje;

| (6) | izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa; |
| --- | --- |

(6)

izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa;

| (7) | plasiranje finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa; |
| --- | --- |

(7)

plasiranje finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa;

| (8) | upravljanje večstranskih sistemov trgovanja (MTF);
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

upravljanje večstranskih sistemov trgovanja (MTF);

▐

| (10) | upravljanje organiziranih trgovalnih sistemov (OTF). |
| --- | --- |

(10)

upravljanje organiziranih trgovalnih sistemov (OTF).

ODDELEK B

POMOŽNE STORITVE

| (-1a) | hramba in upravljanje finančnih instrumentov v imenu strank, ki vključuje tudi skrbništvo in sorodne storitve, kakršne so upravljanje gotovine in zavarovanja; |
| --- | --- |

(-1a)

| (1) | odobravanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil enega ali več poslov s finančnimi instrumenti, če je družba, ki odobri posojilo, vpletena v posel; |
| --- | --- |

(1)

odobravanje posojil vlagatelju, da bi ta lahko opravil enega ali več poslov s finančnimi instrumenti, če je družba, ki odobri posojilo, vpletena v posel;

| (2) | svetovanje podjetjem glede kapitalske strukture, industrijske strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve v zvezi z združevanji in nakupi podjetij; |
| --- | --- |

(2)

svetovanje podjetjem glede kapitalske strukture, industrijske strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve v zvezi z združevanji in nakupi podjetij;

| (3) | menjalniške storitve, če so povezane z opravljanjem investicijskih storitev; |
| --- | --- |

(3)

menjalniške storitve, če so povezane z opravljanjem investicijskih storitev;

| (4) | investicijske raziskave in finančne analize ali druge oblike splošnih priporočil v zvezi s posli s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(4)

investicijske raziskave in finančne analize ali druge oblike splošnih priporočil v zvezi s posli s finančnimi instrumenti;

| (5) | storitve v zvezi z izvedbo prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa; |
| --- | --- |

(5)

storitve v zvezi z izvedbo prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa;

| (6) | investicijske storitve in posli ter pomožne storitve vrst, zajetih v oddelek A ali B Priloge I, ki zadevajo osnovne instrumente izvedenih finančnih instrumentov iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C – če so povezane z opravljanjem investicijskih ali pomožnih storitev. |
| --- | --- |

(6)

investicijske storitve in posli ter pomožne storitve vrst, zajetih v oddelek A ali B Priloge I, ki zadevajo osnovne instrumente izvedenih finančnih instrumentov iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C – če so povezane z opravljanjem investicijskih ali pomožnih storitev.

ODDELEK C

FINANČNI INSTRUMENTI

| (1) | prenosljivi vrednostni papirji; |
| --- | --- |

(1)

prenosljivi vrednostni papirji;

| (2) | instrumenti denarnega trga; |
| --- | --- |

(2)

instrumenti denarnega trga;

| (3) | enote kolektivnih naložbenih podjemov; |
| --- | --- |

(3)

enote kolektivnih naložbenih podjemov;

| (4) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z vrednostnimi papirji, valutami, obrestnimi merami ali donosi ali drugi izvedeni finančni instrumenti, finančni indeksi ali finančni ukrepi, ki jih je mogoče poravnati fizično ali v gotovini; |
| --- | --- |

(4)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z vrednostnimi papirji, valutami, obrestnimi merami ali donosi ali drugi izvedeni finančni instrumenti, finančni indeksi ali finančni ukrepi, ki jih je mogoče poravnati fizično ali v gotovini;

| (5) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki morajo biti poravnani v gotovini ali so lahko poravnani v gotovini po izbiri ene od strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje); |
| --- | --- |

(5)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki morajo biti poravnani v gotovini ali so lahko poravnani v gotovini po izbiri ene od strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje);

| (6) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom,
  za katere ni predvidena fizična poravnava
  , pod pogojem, da so predmet trgovanja na organiziranem trgu, OTF ali MTF; |
| --- | --- |

(6)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom,
  za katere ni predvidena fizična poravnava
  , pod pogojem, da so predmet trgovanja na organiziranem trgu, OTF ali MTF;

| (6a) | zavarovalne pogodbe, ki so vezane na instrumente, povezane z naložbami; |
| --- | --- |

(6a)

| (7) | opcije, standardizirane terminske pogodbe, menjalni posli, terminske pogodbe in katere koli druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki se lahko poravnajo fizično in sicer niso navedene pod C.6 in nimajo komercialnih namenov ter imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, ali se, med drugim, obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu; |
| --- | --- |

(7)

opcije, standardizirane terminske pogodbe, menjalni posli, terminske pogodbe in katere koli druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi z blagom, ki se lahko poravnajo fizično in sicer niso navedene pod C.6 in nimajo komercialnih namenov ter imajo značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, ali se, med drugim, obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu;

| (8) | izvedeni finančni instrumenti za prenos kreditnih tveganj; |
| --- | --- |

(8)

izvedeni finančni instrumenti za prenos kreditnih tveganj;

| (9) | finančne pogodbe na razlike; |
| --- | --- |

(9)

finančne pogodbe na razlike;

| (10) | opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s spremenljivkami ozračja, prevoznimi stroški
  , emisijskimi kuponi
  ali stopnjami inflacije ali drugi uradni ekonomskimi statistični podatki, ki morajo biti poravnani v gotovini ali se lahko poravnajo v gotovini po izbiri ene od strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje), ter katera koli druga pogodba na izvedene finančne instrumente v zvezi s sredstvi, pravicami, obveznostmi, indeksi in ukrepi, ki sicer ni navedena v tem oddelku in ki ima značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, ali so, med drugim, predmet trgovanja na organiziranem trgu, OTF ali MTF, se obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu; |
| --- | --- |

(10)

opcije, terminske pogodbe, menjalni posli, nestandardizirane terminske pogodbe in druge pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s spremenljivkami ozračja, prevoznimi stroški
  , emisijskimi kuponi
  ali stopnjami inflacije ali drugi uradni ekonomskimi statistični podatki, ki morajo biti poravnani v gotovini ali se lahko poravnajo v gotovini po izbiri ene od strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje), ter katera koli druga pogodba na izvedene finančne instrumente v zvezi s sredstvi, pravicami, obveznostmi, indeksi in ukrepi, ki sicer ni navedena v tem oddelku in ki ima značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju, ali so, med drugim, predmet trgovanja na organiziranem trgu, OTF ali MTF, se obračunavajo in poravnavajo prek priznanih klirinških hiš ali so predmet rednih pozivov k doplačilu;

| (11) | Emisijski kuponi, ki jih sestavljajo katere koli enote, za katere je ugotovljeno, da so skladne z zahtevami Direktive 2003/87/ES (sistem trgovanja z emisijami); |
| --- | --- |

(11)

Emisijski kuponi, ki jih sestavljajo katere koli enote, za katere je ugotovljeno, da so skladne z zahtevami Direktive 2003/87/ES (sistem trgovanja z emisijami);

| (11a) | dodatne specifikacije v zvezi s točkama (7) in (10).









  1. | Za namen točke (7) se šteje, da ima pogodba, ki ni promptna pogodba v smislu odstavka 2 in ni zajeta v odstavku 4, značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov in nima komercialnega namena, če izpolnjuje naslednje pogoje:










  (a) | izpolnjuje eno od naslednjih meril:










  (i) | z njo se trguje v sistemu trgovanja v tretji državi, ki opravlja podobno funkcijo kot organizirani trg, MTF ali OTF; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(11a)

1.

Za namen točke (7) se šteje, da ima pogodba, ki ni promptna pogodba v smislu odstavka 2 in ni zajeta v odstavku 4, značilnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov in nima komercialnega namena, če izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(i)

z njo se trguje v sistemu trgovanja v tretji državi, ki opravlja podobno funkcijo kot organizirani trg, MTF ali OTF;

| (ii) | izrecno je navedeno, da se z njo trguje na organiziranem trgu, MTF, OTF ali v sistemu trgovanja tretje države, ali da se zanjo uporabljajo pravila organiziranega trga, MTF, OTF ali sistema trgovanja tretje države; |
| --- | --- |

(ii)

izrecno je navedeno, da se z njo trguje na organiziranem trgu, MTF, OTF ali v sistemu trgovanja tretje države, ali da se zanjo uporabljajo pravila organiziranega trga, MTF, OTF ali sistema trgovanja tretje države;

| (iii) | izrecno je navedeno, da je enakovredna pogodbi, s katero se trguje na organiziranem trgu, MTF, OTF ali v sistemu trgovanja tretje države; |
| --- | --- |

(iii)

izrecno je navedeno, da je enakovredna pogodbi, s katero se trguje na organiziranem trgu, MTF, OTF ali v sistemu trgovanja tretje države;

| (b) | pogodbo poravna klirinška družba ali drug subjekt, ki opravlja enake funkcije kot centralna nasprotna stranka, ali pa obstaja ureditev za plačilo ali zagotovitev kritja v zvezi s pogodbo; |
| --- | --- |

(b)

pogodbo poravna klirinška družba ali drug subjekt, ki opravlja enake funkcije kot centralna nasprotna stranka, ali pa obstaja ureditev za plačilo ali zagotovitev kritja v zvezi s pogodbo;

| (c) | pogodba je standardizirana, tako da so zlasti cena, serija, datum izročitve ali drugi pogoji določeni v glavnem na podlagi redno objavljenih cen, standardnih serij ali standardnih datumov izročitve. |
| --- | --- |

(c)

pogodba je standardizirana, tako da so zlasti cena, serija, datum izročitve ali drugi pogoji določeni v glavnem na podlagi redno objavljenih cen, standardnih serij ali standardnih datumov izročitve.

| 2. | Promptna pogodba za namene odstavka 1 pomeni pogodbo o prodaji blaga, sredstva ali pravice v skladu s pogoji, pod katerimi je načrtovana izvedba izročitve v daljšem od naslednjih dveh časovnih obdobij:










  (a) | dva trgovalna dneva; |
| --- | --- | --- |

2.

Promptna pogodba za namene odstavka 1 pomeni pogodbo o prodaji blaga, sredstva ali pravice v skladu s pogoji, pod katerimi je načrtovana izvedba izročitve v daljšem od naslednjih dveh časovnih obdobij:

(a)

dva trgovalna dneva;

| (b) | čas, ki je na trgu splošno sprejet za to blago, sredstvo ali pravico kot standardni čas izročitve. |
| --- | --- |

(b)

čas, ki je na trgu splošno sprejet za to blago, sredstvo ali pravico kot standardni čas izročitve.

| 3. | Za namene točke (10) se šteje, da ima pogodba na izvedene finančne instrumente v zvezi z osnovo iz tega oddelka lastnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:










  (a) | navedena pogodba se poravna v gotovini ali se lahko poravna v gotovini po izbiri ene ali več strank iz razlogov, ki ne vključujejo neplačila ali drugega dogodka za prenehanje; |
| --- | --- | --- |

3.

Za namene točke (10) se šteje, da ima pogodba na izvedene finančne instrumente v zvezi z osnovo iz tega oddelka lastnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

navedena pogodba se poravna v gotovini ali se lahko poravna v gotovini po izbiri ene ali več strank iz razlogov, ki ne vključujejo neplačila ali drugega dogodka za prenehanje;

| (b) | s pogodbo se trguje na organiziranem trgu, MTF ali OTF; |
| --- | --- |

(b)

s pogodbo se trguje na organiziranem trgu, MTF ali OTF;

| (c) | v zvezi s pogodbo so izpolnjeni pogoji, določeni v odstavku 1. |
| --- | --- |

(c)

v zvezi s pogodbo so izpolnjeni pogoji, določeni v odstavku 1.

| 4. | Šteje se, da ima pogodba komercialen namen za namene točke (7) in da nima lastnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov za namene točk (7) in (10), če se sklene z upravljavcem ali upraviteljem oziroma jo sklene upravljavec ali upravitelj energetskega prenosnega omrežja, mehanizma izravnave za energijo ali cevovodnega omrežja in je nujna za ohranjanje ravnovesja med dobavo in porabo energije v danem času. |
| --- | --- |

4.

Šteje se, da ima pogodba komercialen namen za namene točke (7) in da nima lastnosti drugih izvedenih finančnih instrumentov za namene točk (7) in (10), če se sklene z upravljavcem ali upraviteljem oziroma jo sklene upravljavec ali upravitelj energetskega prenosnega omrežja, mehanizma izravnave za energijo ali cevovodnega omrežja in je nujna za ohranjanje ravnovesja med dobavo in porabo energije v danem času.

| 5. | Poleg pogodb na izvedene finančne instrumente vrste, navedene v točki (10), sodijo v točko (10), če so izpolnjena merila, določena tako v točki (10) kot tudi v odstavku 3, tudi pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s spodaj navedenim:










  (a) | telekomunikacijska pasovna širina; |
| --- | --- | --- |

5.

Poleg pogodb na izvedene finančne instrumente vrste, navedene v točki (10), sodijo v točko (10), če so izpolnjena merila, določena tako v točki (10) kot tudi v odstavku 3, tudi pogodbe na izvedene finančne instrumente v zvezi s spodaj navedenim:

(a)

telekomunikacijska pasovna širina;

| (b) | zmogljivost za shranjevanje blaga; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost za shranjevanje blaga;

| (c) | prenosne ali transportne zmogljivosti v zvezi z blagom, ne glede na to, ali so to kabelske, cevovodne ali druge zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

prenosne ali transportne zmogljivosti v zvezi z blagom, ne glede na to, ali so to kabelske, cevovodne ali druge zmogljivosti;

| (d) | nadomestilo, kredit, dovoljenje, pravica ali podobno sredstvo, ki je neposredno povezano z dobavo, distribucijo ali porabo energije, pridobljene iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(d)

nadomestilo, kredit, dovoljenje, pravica ali podobno sredstvo, ki je neposredno povezano z dobavo, distribucijo ali porabo energije, pridobljene iz obnovljivih virov;

| (e) | geološka, okoljska ali druga fizična spremenljivka; |
| --- | --- |

(e)

geološka, okoljska ali druga fizična spremenljivka;

| (f) | katero koli drugo sredstvo ali pravica zamenljivega značaja (razen pravice do prejemanja storitve), ki ju je možno prenesti; |
| --- | --- |

(f)

katero koli drugo sredstvo ali pravica zamenljivega značaja (razen pravice do prejemanja storitve), ki ju je možno prenesti;

| (g) | indeks ali merilo, povezano s ceno ali vrednostjo katerega koli sredstva, pravice, storitve ali obveznosti ali količino transakcij z le-temi. |
| --- | --- |

(g)

indeks ali merilo, povezano s ceno ali vrednostjo katerega koli sredstva, pravice, storitve ali obveznosti ali količino transakcij z le-temi.

ODDELEK D

SEZNAM STORITEV SPODOČANJA PODATKOV

| (1) | upravljanje sistema odobrenih objav; |
| --- | --- |

(1)

upravljanje sistema odobrenih objav;

| (2) | upravljanje ponudnika stalnih informacij; |
| --- | --- |

(2)

upravljanje ponudnika stalnih informacij;

| (3) | upravljanje mehanizma odobrenega poročanja. |
| --- | --- |

(3)

upravljanje mehanizma odobrenega poročanja.

Petek, 26. oktober 2012PRILOGA II

PROFESIONALNE STRANKE ZA NAMEN TE DIREKTIVE

Profesionalna stranka je stranka, ki ima izkušnje, znanje in strokovnost, da lahko sama sprejema investicijske odločitve in pravilno oceni zadevna tveganja. Da bi se štela za profesionalno stranko, mora stranka izpolnjevati naslednja merila:

I.   KATEGORIJE STRANK, KI SE ŠTEJEJO ZA PROFESIONALNE STRANKE

Naslednje osebe bi se morale vse šteti za profesionalne stranke pri vseh investicijskih storitvah in poslih ter finančnih instrumentih za namene te direktive.

| (1) | Subjekti, ki morajo pridobiti dovoljenje ali biti drugače ustrezno regulirani za delovanje na finančnih trgih. Spodnji seznam bi bilo treba razumeti, kot da zajema vse subjekte z dovoljenji, ki opravljajo značilne dejavnosti navedenih subjektov: subjekti, ki jim država članica v skladu z direktivo izda dovoljenje, subjekti, ki jim država članica izda dovoljenje ali jih regulira brez povezave z direktivo, in subjekti, ki jim izda dovoljenje ali jih regulira država nečlanica:






  (a) | kreditne institucije; |
| --- | --- | --- |

(1)

Subjekti, ki morajo pridobiti dovoljenje ali biti drugače ustrezno regulirani za delovanje na finančnih trgih. Spodnji seznam bi bilo treba razumeti, kot da zajema vse subjekte z dovoljenji, ki opravljajo značilne dejavnosti navedenih subjektov: subjekti, ki jim država članica v skladu z direktivo izda dovoljenje, subjekti, ki jim država članica izda dovoljenje ali jih regulira brez povezave z direktivo, in subjekti, ki jim izda dovoljenje ali jih regulira država nečlanica:

(a)

kreditne institucije;

| (b) | investicijska podjetja; |
| --- | --- |

(b)

investicijska podjetja;

| (c) | druge pooblaščene ali regulirane finančne institucije; |
| --- | --- |

(c)

druge pooblaščene ali regulirane finančne institucije;

| (d) | zavarovalnice; |
| --- | --- |

(d)

zavarovalnice;

| (e) | kolektivne naložbene sheme in družbe za upravljanje takih shem; |
| --- | --- |

(e)

kolektivne naložbene sheme in družbe za upravljanje takih shem;

| (f) | pokojninski skladi in družbe za upravljanje taki skladov; |
| --- | --- |

(f)

pokojninski skladi in družbe za upravljanje taki skladov;

| (g) | trgovci z blagom in izvedenimi finančnimi instrumenti na blago; |
| --- | --- |

(g)

trgovci z blagom in izvedenimi finančnimi instrumenti na blago;

| (h) | lokalni vlagatelji; |
| --- | --- |

(h)

lokalni vlagatelji;

| (i) | drugi institucionalni vlagatelji. |
| --- | --- |

(i)

drugi institucionalni vlagatelji.

| (2) | Velika podjetja, ki na ravni podjetja izpolnjujejo dve od naslednjih zahtev:












  — | bilančna vsota: |
| --- | --- | --- |

(2)

Velika podjetja, ki na ravni podjetja izpolnjujejo dve od naslednjih zahtev:

—

bilančna vsota:

20 000 000 EUR

| — | neto promet: |
| --- | --- |

—

neto promet:

40 000 000 EUR

| — | lastna finančna sredstva: |
| --- | --- |

—

lastna finančna sredstva:

2 000 000 EUR

| (3) | Nacionalne in regionalne vlade, vključno z javnimi telesi, ki upravljajo javni dolg na nacionalni ali regionalni ravni, centralne banke, mednarodne in nadnacionalne institucije, kot so Svetovna banka, MDS, ECB, EIB in druge podobne mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(3)

Nacionalne in regionalne vlade, vključno z javnimi telesi, ki upravljajo javni dolg na nacionalni ali regionalni ravni, centralne banke, mednarodne in nadnacionalne institucije, kot so Svetovna banka, MDS, ECB, EIB in druge podobne mednarodne organizacije.

| (4) | Drugi institucionalni vlagatelji, katerih glavna dejavnost je vlaganje v finančne instrumente, vključno s subjekti, ki se ukvarjajo z listinjenjem sredstev ali drugimi posli financiranja. |
| --- | --- |

(4)

Drugi institucionalni vlagatelji, katerih glavna dejavnost je vlaganje v finančne instrumente, vključno s subjekti, ki se ukvarjajo z listinjenjem sredstev ali drugimi posli financiranja.

Zgoraj navedeni subjekti se štejejo za profesionalne stranke. Vseeno jim mora biti dovoljeno, da zahtevajo neprofesionalno obravnavo, in investicijska podjetja lahko privolijo v zagotavljanje višje stopnje zaščite. Če je stranka investicijskega podjetja zgoraj navedeno podjetje, jo mora investicijsko podjetje pred opravljanjem storitev obvestiti, da se glede na informacije, s katerimi podjetje razpolaga, stranka šteje za profesionalno stranko in se bo tako obravnavala, razen če se podjetje in stranka dogovorita drugače. Podjetje mora stranko obvestiti tudi, da lahko zahteva spremembo pogojev pogodbe za zagotovitev višje stopnje zaščite.

Stranka, ki se jo šteje za profesionalno stranko, je odgovorna, da zahteva višjo stopnjo zaščite, če meni, da ni sposobna ustrezno oceniti ali obvladovati zadevnih tveganj.

Ta višja stopnja zaščite se zagotovi, ko stranka, ki se šteje za profesionalno stranko, sklene pisno pogodbo z investicijskim podjetjem, po kateri se ne obravnava kot profesionalna stranka za namene veljavnega režima poslovanja. Taka pogodba bi morala določati, ali se to uporablja za eno ali več specifičnih storitev ali poslov in ali se uporablja za eno ali več vrst proizvodov ali poslov.

II.1II.   STRANKE, KI SE NA ZAHTEVO LAHKO OBRAVNAVAJO KOT PROFESIONALNE STRANKE

II.1.   Identifikacijska merila

Tudi strankam, ki niso tiste iz oddelka I, vključno s telesi javnega sektorja, razen lokalnih javnih organov, občin
  in vključno z
  zasebnimi vlagatelji posamezniki, je lahko dovoljeno, da se odpovedo nekaterim od zaščitnih ukrepov, ki jih zagotavljajo pravila poslovanja.

Investicijskim podjetjem bi zato moralo biti dovoljeno, da katere koli od zgornjih strank obravnavajo kot profesionalce, pod pogojem, da so izpolnjena ustrezna merila in postopki, navedeni spodaj. Vseeno se za te stranke ne sme predpostavljati, da imajo tržno znanje in izkušnje, primerljive s tistimi iz kategorij iz oddelka I.

Morebitna odpoved zaščiti, ki jo zagotavlja standardni režim poslovanja, se šteje za veljavno samo, če primerna ocena strokovnosti, izkušenj in znanja stranke, ki jo da investicijsko podjetje, da razumno zagotovilo, da je stranka glede na naravo predvidenih poslov ali storitev sposobna sprejemati svoje lastne investicijske odločitve in razumeti zadevna tveganja.

Preskus usposobljenosti, ki se uporablja za poslovodje in direktorje subjektov z dovoljenjem v skladu z direktivami na finančnem področju, se lahko šteje za primer ocene strokovnosti in znanja. V primeru majhnih subjektov bi morala biti oseba, ki je predmet zgornjega ocenjevanja, oseba, pooblaščena za izvajanje poslov v imenu subjekta.

Pri zgornjem ocenjevanju morata biti izpolnjeni najmanj dve od naslednjih meril:

| — | v prejšnjih štirih četrtletjih je stranka na ustreznem trgu opravljala posle znatne velikosti s povprečno pogostostjo 10 poslov na četrtletje, |
| --- | --- |

—

v prejšnjih štirih četrtletjih je stranka na ustreznem trgu opravljala posle znatne velikosti s povprečno pogostostjo 10 poslov na četrtletje,

| — | obseg portfelja finančnih instrumentov stranke, ki po opredelitvi zajema gotovinske vloge in finančne instrumente, presega 500 000 EUR, |
| --- | --- |

—

obseg portfelja finančnih instrumentov stranke, ki po opredelitvi zajema gotovinske vloge in finančne instrumente, presega 500 000 EUR,

| — | stranka dela ali je delala v finančnem sektorju najmanj eno leto na poklicnem položaju, ki zahteva poznavanje predvidenih poslov ali storitev. |
| --- | --- |

—

stranka dela ali je delala v finančnem sektorju najmanj eno leto na poklicnem položaju, ki zahteva poznavanje predvidenih poslov ali storitev.

▐

II.2.   POSTOPEK

Zgoraj opredeljene stranke se lahko odpovedo prednostim podrobnih pravil poslovanja samo, če se upošteva naslednji postopek:

| — | investicijskemu podjetju morajo pisno navesti, da želijo biti obravnavane kot profesionalne stranke, in sicer na splošno ali glede posamezne investicijske storitve oz. posla, ali glede vrste posla oz. produkta, |
| --- | --- |

—

investicijskemu podjetju morajo pisno navesti, da želijo biti obravnavane kot profesionalne stranke, in sicer na splošno ali glede posamezne investicijske storitve oz. posla, ali glede vrste posla oz. produkta,

| — | investicijsko podjetje jih mora pisno jasno opozoriti na zaščito in pravice do odškodnine za vlagatelje, ki jih lahko izgubijo, |
| --- | --- |

—

investicijsko podjetje jih mora pisno jasno opozoriti na zaščito in pravice do odškodnine za vlagatelje, ki jih lahko izgubijo,

| — | v dokumentu, ločenem od pogodbe, morajo pisno navesti, da se zavedajo posledic izgube take zaščite. |
| --- | --- |

—

v dokumentu, ločenem od pogodbe, morajo pisno navesti, da se zavedajo posledic izgube take zaščite.

Pred odločitvijo, da sprejmejo morebitno zahtevo za odpoved, morajo biti investicijska podjetja dolžna sprejeti vse razumne ukrepe za zagotovitev, da stranka, ki zahteva, da jo obravnavajo kot profesionalno stranko, izpolnjuje zadevne zahteve iz oddelka II.1 zgoraj.

Ne glede na to pa, če so stranke že kategorizirane kot profesionalne stranke v skladu s parametri in postopki, podobnimi tistim zgoraj, ni namen, da bi na njihov odnos z investicijskimi podjetji vplivala morebitna nova pravila, sprejeta v skladu s to prilogo.

Podjetja morajo izvajati ustrezne pisne notranje politike in postopke za kategorizacijo strank. Profesionalne stranke so odgovorne, da podjetje sproti obveščajo o morebitnih spremembah, ki bi lahko vplivale na njihovo trenutno kategorizacijo. Če pa investicijsko podjetje ugotovi, da stranka ne izpolnjuje več začetnih pogojev, na podlagi katerih je postala upravičena do profesionalnega obravnavanja, mora investicijsko podjetje ustrezno ukrepati.

Petek, 26. oktober 2012PRILOGA IIA

Del A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb (iz člena 98)

| | Direktiva 2004/39/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (UL L 145, 30.4.2004, str. 1) |
| --- | --- |

Direktiva 2004/39/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (UL L 145, 30.4.2004, str. 1)

| | Direktiva 2006/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (UL L 114, 27.4.2006, str. 60) |
| --- | --- |

Direktiva 2006/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (UL L 114, 27.4.2006, str. 60)

| | Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (UL L 247, 21.9.2007, str. 1) |
| --- | --- |

Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (UL L 247, 21.9.2007, str. 1)

| | Direktiva 2008/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o trgih finančnih instrumentov, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 33) |
| --- | --- |

Direktiva 2008/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o trgih finančnih instrumentov, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 33)

| | Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120) |
| --- | --- |

Direktiva 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120)

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo (iz člena 98)

Direktiva 2004/39/ES

| rok za prenos | 31. januar 2007 |
| --- | --- |
| rok za izvajanje | 1. november 2007 |

rok za prenos

31. januar 2007

rok za izvajanje

1. november 2007

Petek, 26. oktober 2012PRILOGA IIB

Korelacijske tabele

Del A

| Ta direktiva | Direktiva 2004/39/ES |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| Člen 1(2) | |
| Člen 1(3) | Člen 1(2) |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3(1)(2) | Člen 3(1)(2) |
| Člen 3(3)(4) | |
| Člen 4(1) | |
| Člen 4(2) | Člen 4(1) |
| Člen 4(3) | Člen 4(2) |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Člen 7(1)(2)(3)(4) | Člen 7(1)(2)(3) in (4) |
| Člen 7(5) | Člen 7(4) |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Člen 9(1)(2)(3)(4) | Člen 9(1) |
| Člen 9(5) | Člen 9(2) |
| Člen 9(6) | |
| Člen 9(7) | Člen 9(3) |
| Člen 9(8) | Člen 9(4) |
| Člen 10(1)(2) | Člen 10(1)(2) |
| Člen 10(3) | |
| Člen 11(1) | Člen 10(3) |
| Člen 11(2) | Člen 10(4) |
| Člen 11(3) | Člen 10(5) |
| Člen 11(4) | Člen 10(6) |
| Člen 12 | Člen 10a |
| Člen 13 | Člen 10b |
| Člen 14 | Člen 11 |
| Člen 15 | Člen 12 |
| Člen 16(1)(2)(3)(4)(5)(6) | Člen 13(1)(2)(3)(4)(5) in (6) |
| Člen 16(7) | |
| Člen 16(8) | Člen 13(7) |
| Člen 16(9) | Člen 13(8) |
| Člen 16(10) | |
| Člen 16(11) | Člen 13(9) |
| Člen 16(12) | Člen 13(10) |
| Člen 17 | |
| Člen 18(1)(2) | Člen 14(1)(2) |
| Člen 18(3) | Člen 14(4) |
| Člen 18(4) | Člen 14(5) |
| Člen 18(5) | Člen 14(6) |
| Člen 18(6) | Člen 14(7) |
| Člen 18(7)(8) | |
| Člen 19 | |
| Člen 20 | |
| Člen 21 | Člen 16 |
| Člen 22 | Člen 17 |
| Člen 23 | Člen 18 |
| Člen 24(1)(2)(3) | Člen 19(1)(2) in (3) |
| Člen 24(4) | Člen 19(9) |
| Člen 24(5) | |
| Člen 24(6) | |
| Člen 24(7) | |
| Člen 24(8) | |
| Člen 25(1) | Člen 19(4) |
| Člen 25(2) | Člen 19(5) |
| Člen 25(3) | Člen 19(6) |
| Člen 25(4) | Člen 19(7) |
| Člen 25(5) | Člen 19(8) |
| Člen 25(6) | Člen 19(10) |
| Člen 25(7) | |
| Člen 26 | Člen 20 |
| Člen 27(1) | Člen 21(1) |
| Člen 27(2) | |
| Člen 27(3) | Člen 21(2) |
| Člen 27(4) | Člen 21(3) |
| Člen 27(5) | Člen 21(4) |
| Člen 27(6) | Člen 21(5) |
| Člen 27(7) | Člen 21(6) |
| Člen 27(8) | |
| Člen 28 | Člen 22 |
| Člen 29 | Člen 23 |
| Člen 30 | Člen 24 |
| Člen 31 | Člen 26 |
| Člen 32 | |
| Člen 33 | |
| Člen 34 | |
| Člen 35 | |
| Člen 36(1)(2)(3)(4) | Člen 31(1)(2)(3) in (4) |
| Člen 36(5) | |
| Člen 36(6) | Člen 31(5) |
| Člen 36(7) | Člen 31(6) |
| Člen 36(8)(9) | Člen 31(7) |
| Člen 37(1)(2)(3)(4)(5)(6) | Člen 32(1)(2)(3)(4)(5) in(6) |
| Člen 37(7) | |
| Člen 37(8) | Člen 32(7) |
| Člen 37(9) | Člen 32(8) |
| Člen 37(10) | Člen 32(9) |
| Člen 37(11) | Člen 32(10) |
| Člen 38 | Člen 33 |
| Člen 39 | Člen 34 |
| Člen 40 | Člen 35 |
| Člen 41 | |
| Člen 42 | |
| Člen 43 | |
| Člen 44 | |
| Člen 45 | |
| Člen 46 | |
| Člen 47 | Člen 36 |
| Člen 48 | Člen 37 |
| Člen 49 | Člen 38 |
| Člen 50 | Člen 39 |
| Člen 51 | |
| Člen 52 | Člen 40 |
| Člen 53(1)(2) | Člen 41(1) in (2) |
| Člen 53(3)(4) | |
| Člen 54 | |
| Člen 55 | Člen 42 |
| Člen 56 | Člen 43 |
| Člen 57 | Člen 46 |
| Člen 58 | Člen 47 |
| Člen 59 | |
| Člen 60 | |
| Člen 61 | |
| Člen 62 | |
| Člen 63 | |
| Člen 64 | |
| Člen 65 | |
| Člen 66 | |
| Člen 67 | |
| Člen 68 | |
| Člen 69 | Člen 48 |
| Člen 70 | Člen 49 |
| Člen 71(1)(2) | Člen 50(1)(2) |
| Člen 71(3)(4) | |
| Člen 72 | |
| Člen 73(1) | Člen 51(1) |
| Člen 73(2) | |
| Člen 73(3) | Člen 51(4) |
| Člen 73(4) | Člen 51(5) |
| Člen 73(5) | Člen 51(6) |
| Člen 74 | |
| Člen 75 | |
| Člen 76 | |
| Člen 77 | |
| Člen 78 | |
| Člen 79 | Člen 52 |
| Člen 80 | Člen 53 |
| Člen 81 | Člen 54 |
| Člen 82 | Člen 55 |
| Člen 83(1)(2)(3)(4) | Člen 56(1)(2)(3) in (4) |
| Člen 83(5)(6) | |
| Člen 83(7) | Člen 56(5) |
| Člen 83(8) | Člen 56(6) |
| Člen 84 | Člen 57 |
| Člen 85 | Člen 58 |
| Člen 86 | Člen 58a |
| Člen 87 | Člen 59 |
| Člen 88 | Člen 60 |
| Člen 89 | Člen 61 |
| Člen 90 | Člen 62 |
| Člen 91 | Člen 62a |
| Člen 92 | Člen 63 |
| Člen 93 | |
| Člen 94 | |
| Člen 95 | |
| Člen 96 | Člen 65 |
| Člen 97 | Člen 70 |
| Člen 98 | |
| Člen 99 | Člen 71 |
| Člen 100 | Člen 72 |
| Člen 101 | Člen 73 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |

Ta direktiva

Direktiva 2004/39/ES

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(2)

Člen 1(3)

Člen 1(2)

Člen 2

Člen 2

Člen 3(1)(2)

Člen 3(1)(2)

Člen 3(3)(4)

Člen 4(1)

Člen 4(2)

Člen 4(1)

Člen 4(3)

Člen 4(2)

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7(1)(2)(3)(4)

Člen 7(1)(2)(3) in (4)

Člen 7(5)

Člen 7(4)

Člen 8

Člen 8

Člen 9(1)(2)(3)(4)

Člen 9(1)

Člen 9(5)

Člen 9(2)

Člen 9(6)

Člen 9(7)

Člen 9(3)

Člen 9(8)

Člen 9(4)

Člen 10(1)(2)

Člen 10(1)(2)

Člen 10(3)

Člen 11(1)

Člen 10(3)

Člen 11(2)

Člen 10(4)

Člen 11(3)

Člen 10(5)

Člen 11(4)

Člen 10(6)

Člen 12

Člen 10a

Člen 13

Člen 10b

Člen 14

Člen 11

Člen 15

Člen 12

Člen 16(1)(2)(3)(4)(5)(6)

Člen 13(1)(2)(3)(4)(5) in (6)

Člen 16(7)

Člen 16(8)

Člen 13(7)

Člen 16(9)

Člen 13(8)

Člen 16(10)

Člen 16(11)

Člen 13(9)

Člen 16(12)

Člen 13(10)

Člen 17

Člen 18(1)(2)

Člen 14(1)(2)

Člen 18(3)

Člen 14(4)

Člen 18(4)

Člen 14(5)

Člen 18(5)

Člen 14(6)

Člen 18(6)

Člen 14(7)

Člen 18(7)(8)

Člen 19

Člen 20

Člen 21

Člen 16

Člen 22

Člen 17

Člen 23

Člen 18

Člen 24(1)(2)(3)

Člen 19(1)(2) in (3)

Člen 24(4)

Člen 19(9)

Člen 24(5)

Člen 24(6)

Člen 24(7)

Člen 24(8)

Člen 25(1)

Člen 19(4)

Člen 25(2)

Člen 19(5)

Člen 25(3)

Člen 19(6)

Člen 25(4)

Člen 19(7)

Člen 25(5)

Člen 19(8)

Člen 25(6)

Člen 19(10)

Člen 25(7)

Člen 26

Člen 20

Člen 27(1)

Člen 21(1)

Člen 27(2)

Člen 27(3)

Člen 21(2)

Člen 27(4)

Člen 21(3)

Člen 27(5)

Člen 21(4)

Člen 27(6)

Člen 21(5)

Člen 27(7)

Člen 21(6)

Člen 27(8)

Člen 28

Člen 22

Člen 29

Člen 23

Člen 30

Člen 24

Člen 31

Člen 26

Člen 32

Člen 33

Člen 34

Člen 35

Člen 36(1)(2)(3)(4)

Člen 31(1)(2)(3) in (4)

Člen 36(5)

Člen 36(6)

Člen 31(5)

Člen 36(7)

Člen 31(6)

Člen 36(8)(9)

Člen 31(7)

Člen 37(1)(2)(3)(4)(5)(6)

Člen 32(1)(2)(3)(4)(5) in(6)

Člen 37(7)

Člen 37(8)

Člen 32(7)

Člen 37(9)

Člen 32(8)

Člen 37(10)

Člen 32(9)

Člen 37(11)

Člen 32(10)

Člen 38

Člen 33

Člen 39

Člen 34

Člen 40

Člen 35

Člen 41

Člen 42

Člen 43

Člen 44

Člen 45

Člen 46

Člen 47

Člen 36

Člen 48

Člen 37

Člen 49

Člen 38

Člen 50

Člen 39

Člen 51

Člen 52

Člen 40

Člen 53(1)(2)

Člen 41(1) in (2)

Člen 53(3)(4)

Člen 54

Člen 55

Člen 42

Člen 56

Člen 43

Člen 57

Člen 46

Člen 58

Člen 47

Člen 59

Člen 60

Člen 61

Člen 62

Člen 63

Člen 64

Člen 65

Člen 66

Člen 67

Člen 68

Člen 69

Člen 48

Člen 70

Člen 49

Člen 71(1)(2)

Člen 50(1)(2)

Člen 71(3)(4)

Člen 72

Člen 73(1)

Člen 51(1)

Člen 73(2)

Člen 73(3)

Člen 51(4)

Člen 73(4)

Člen 51(5)

Člen 73(5)

Člen 51(6)

Člen 74

Člen 75

Člen 76

Člen 77

Člen 78

Člen 79

Člen 52

Člen 80

Člen 53

Člen 81

Člen 54

Člen 82

Člen 55

Člen 83(1)(2)(3)(4)

Člen 56(1)(2)(3) in (4)

Člen 83(5)(6)

Člen 83(7)

Člen 56(5)

Člen 83(8)

Člen 56(6)

Člen 84

Člen 57

Člen 85

Člen 58

Člen 86

Člen 58a

Člen 87

Člen 59

Člen 88

Člen 60

Člen 89

Člen 61

Člen 90

Člen 62

Člen 91

Člen 62a

Člen 92

Člen 63

Člen 93

Člen 94

Člen 95

Člen 96

Člen 65

Člen 97

Člen 70

Člen 98

Člen 99

Člen 71

Člen 100

Člen 72

Člen 101

Člen 73

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Del B

| Uredba (EU) št. .../...[MiFIR] | Direktiva 2004/39/ES |
| --- | --- |
| Člen 1 | |
| Člen 2 | Člen 4 |
| Člen 3(1) | Člen 29(1), člen 44(1) |
| Člen 3(2) | Člen 44(1) |
| Člen 4(1) | Člen 29(2), Člen 44(2) |
| Člen 4(2) | |
| Člen 4(3) | Člen 29(3), člen 44(3) |
| Člen 4(4) | |
| Člen 5(1) | Člen 30(1), člen 45(1) |
| Člen 5(2) | Člen 45(1) |
| Člen 6(1) | Člen 30(2), Člen 45(2) |
| Člen 6(2) | Člen 30(3), Člen 45(3) |
| Člen 7 | |
| Člen 8 | |
| Člen 9 | |
| Člen 10 | |
| Člen 11 | |
| Člen 12 | Člen 28, Člen 30, |
| Člen 45 | |
| Člen 13 | Člen 27(1)(2) |
| Člen 14(1)(2)(3)(4) | Člen 27(3) |
| Člen 14(5) | Člen 27(7) |
| Člen 14(6) | |
| Člen 15 | Člen 27(4) |
| Člen 16(1) | Člen 27(5) |
| Člen 16(2) | Člen 27(6) |
| Člen 16(3) | Člen 27(7) |
| Člen 17 | |
| Člen 18 | |
| Člen 19 | Člen 28 |
| Člen 20 | |
| Člen 21 | Člen 25(1) |
| Člen 22(1) | Člen 25(2) |
| Člen 22(2) | |
| Člen 23(1)(2) | Člen 25(3) |
| Člen 23(3) | Člen 25(4) |
| Člen 23(4) | |
| Člen 23(5) | |
| Člen 23(6) | Člen 25(5) |
| Člen 23(7) | Člen 25(6) |
| Člen 23(8) | Člen 25(7) |
| Člen 23(9) | |
| Člen 24 | |
| Člen 25 | |
| Člen 26 | |
| Člen 27 | |
| Člen 28 | |
| Člen 29 | |
| Člen 30 | |
| Člen 31 | |
| Člen 32 | |
| Člen 33 | |
| Člen 34 | |
| Člen 35 | |
| Člen 36 | |
| Člen 36 | |
| Člen 37 | |
| Člen 38 | |
| Člen 39 | |
| Člen 40 | |
| Člen 41 | |
| Člen 42 | Člen 64 |
| Člen 43 | Člen 65 |
| Člen 44 | |
| Člen 45 | Člen 71 |
| Člen 46 | Člen 72 |

Uredba (EU) št. .../...[MiFIR]

Direktiva 2004/39/ES

Člen 1

Člen 2

Člen 4

Člen 3(1)

Člen 29(1), člen 44(1)

Člen 3(2)

Člen 44(1)

Člen 4(1)

Člen 29(2), Člen 44(2)

Člen 4(2)

Člen 4(3)

Člen 29(3), člen 44(3)

Člen 4(4)

Člen 5(1)

Člen 30(1), člen 45(1)

Člen 5(2)

Člen 45(1)

Člen 6(1)

Člen 30(2), Člen 45(2)

Člen 6(2)

Člen 30(3), Člen 45(3)

Člen 7

Člen 8

Člen 9

Člen 10

Člen 11

Člen 12

Člen 28, Člen 30,

Člen 45

Člen 13

Člen 27(1)(2)

Člen 14(1)(2)(3)(4)

Člen 27(3)

Člen 14(5)

Člen 27(7)

Člen 14(6)

Člen 15

Člen 27(4)

Člen 16(1)

Člen 27(5)

Člen 16(2)

Člen 27(6)

Člen 16(3)

Člen 27(7)

Člen 17

Člen 18

Člen 19

Člen 28

Člen 20

Člen 21

Člen 25(1)

Člen 22(1)

Člen 25(2)

Člen 22(2)

Člen 23(1)(2)

Člen 25(3)

Člen 23(3)

Člen 25(4)

Člen 23(4)

Člen 23(5)

Člen 23(6)

Člen 25(5)

Člen 23(7)

Člen 25(6)

Člen 23(8)

Člen 25(7)

Člen 23(9)

Člen 24

Člen 25

Člen 26

Člen 27

Člen 28

Člen 29

Člen 30

Člen 31

Člen 32

Člen 33

Člen 34

Člen 35

Člen 36

Člen 36

Člen 37

Člen 38

Člen 39

Člen 40

Člen 41

Člen 42

Člen 64

Člen 43

Člen 65

Člen 44

Člen 45

Člen 71

Člen 46

Člen 72

---

| 11.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 72/254 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

CE 72/254

---

Petek, 26. oktober 2012Trgi finančnih instrumentov in sprememba Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov ***I

P7_TA(2012)0407

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. oktobra 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe [uredba o infrastrukturi evropskega trga] o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (COM(2011)0652 – C7-0359/2011 – 2011/0296(COD)) (1)

2014/C 72 E/23

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0303/2012).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol pa tiste dele besedila, ki so bili črtani▐.

---

Petek, 26. oktober 2012UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nedavna
  finančna kriza je izpostavila pomanjkljivosti pri preglednosti finančnih trgov
  , kar ima lahko za posledice škodljive socialno-ekonomske učinke
  . Krepitev preglednosti je eno od skupnih načel za izboljšanje finančnega sistema, kot je bilo potrjeno z izjavo skupine G-20, sprejeto v Londonu 2. aprila 2009. Za okrepitev preglednosti in izboljšanje delovanja notranjega trga za finančne instrumente je treba uvesti nov okvir, s katerim se vzpostavljajo enotne zahteve po preglednosti poslov na trgih finančnih instrumentov. V tem okviru je treba določiti celovita pravila za različne finančne instrumente. Okvir mora dopolnjevati zahteve po preglednosti naročil in poslov v zvezi delnicami iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov z dne 21. aprila 2004 (3). |
| --- | --- |

(1)

Nedavna
  finančna kriza je izpostavila pomanjkljivosti pri preglednosti finančnih trgov
  , kar ima lahko za posledice škodljive socialno-ekonomske učinke
  . Krepitev preglednosti je eno od skupnih načel za izboljšanje finančnega sistema, kot je bilo potrjeno z izjavo skupine G-20, sprejeto v Londonu 2. aprila 2009. Za okrepitev preglednosti in izboljšanje delovanja notranjega trga za finančne instrumente je treba uvesti nov okvir, s katerim se vzpostavljajo enotne zahteve po preglednosti poslov na trgih finančnih instrumentov. V tem okviru je treba določiti celovita pravila za različne finančne instrumente. Okvir mora dopolnjevati zahteve po preglednosti naročil in poslov v zvezi delnicami iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov z dne 21. aprila 2004 (3).

| (2) | Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki jo vodi Jacques de Larosière, je Unijo pozvala k razvoju bolj usklajenega sklopa finančnih predpisov. V okviru prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril tudi potrebo po vzpostavitvi enotnih evropskih pravil, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(2)

Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki jo vodi Jacques de Larosière, je Unijo pozvala k razvoju bolj usklajenega sklopa finančnih predpisov. V okviru prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril tudi potrebo po vzpostavitvi enotnih evropskih pravil, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu.

| (3) | Novo zakonodajo morata zato sestavljati dva različna pravna instrumenta, tj. direktiva in ta uredba. Oba pravna instrumenta morata tvoriti pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, organiziranimi trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov. To uredbo je treba zato brati skupaj z direktivo. Potreba po vzpostavitvi enotnega sklopa pravil za vse institucije glede nekaterih zahtev in preprečitvi morebitne regulativne arbitraže ter zagotovitvi večje pravne varnosti in manjše regulativne zapletenosti za udeležence na trgu upravičuje uporabo pravne podlage, ki omogoča oblikovanje uredbe. Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in precejšnjih izkrivljanj konkurence, ki nastajajo zaradi razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev nastanka morebitnih ovir in precejšnjih izkrivljanja konkurence je potrebno sprejeti uredbo o uveljavitvi enotnih pravil, ki veljajo v vseh državah članicah. Cilj tega neposredno veljavnega pravnega akta je odločilno prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga, zato mora temeljiti na določbah člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se razlagajo v skladu z dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Novo zakonodajo morata zato sestavljati dva različna pravna instrumenta, tj. direktiva in ta uredba. Oba pravna instrumenta morata tvoriti pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, organiziranimi trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov. To uredbo je treba zato brati skupaj z direktivo. Potreba po vzpostavitvi enotnega sklopa pravil za vse institucije glede nekaterih zahtev in preprečitvi morebitne regulativne arbitraže ter zagotovitvi večje pravne varnosti in manjše regulativne zapletenosti za udeležence na trgu upravičuje uporabo pravne podlage, ki omogoča oblikovanje uredbe. Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in precejšnjih izkrivljanj konkurence, ki nastajajo zaradi razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev nastanka morebitnih ovir in precejšnjih izkrivljanja konkurence je potrebno sprejeti uredbo o uveljavitvi enotnih pravil, ki veljajo v vseh državah članicah. Cilj tega neposredno veljavnega pravnega akta je odločilno prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga, zato mora temeljiti na določbah člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se razlagajo v skladu z dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (4) | Z Direktivo 2004/39/ES so bila uvedena pravila, v skladu s katerimi je treba zagotoviti preglednost trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, pred trgovanjem in po njem, ter pravila za poročanje o poslih s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, pristojnim organom; Direktivo je treba preoblikovati, da se bo ustrezno upošteval razvoj na finančnih trgih ter obravnavale pomanjkljivosti in zapolnile vrzeli, na katere je bilo med drugim opozorjeno med krizo finančnih trgov. |
| --- | --- |

(4)

Z Direktivo 2004/39/ES so bila uvedena pravila, v skladu s katerimi je treba zagotoviti preglednost trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, pred trgovanjem in po njem, ter pravila za poročanje o poslih s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu, pristojnim organom; Direktivo je treba preoblikovati, da se bo ustrezno upošteval razvoj na finančnih trgih ter obravnavale pomanjkljivosti in zapolnile vrzeli, na katere je bilo med drugim opozorjeno med krizo finančnih trgov.

| (5) | Določbe glede zahtev po preglednosti trgovanja in regulativni preglednosti morajo biti sprejete v obliki zakonodaje, ki se uporablja neposredno za vsa investicijska podjetja, ki morajo upoštevati enotna pravila na vseh trgih Unije, da se zagotovi enotna uporaba enega samega regulativnega okvira, okrepi zaupanje v preglednost trgov v Uniji, zmanjšajo regulativna zapletenost in stroški za skladnost, ki jih imajo podjetja, predvsem za finančne institucije, ki poslujejo čezmejno, ter prispeva k odpravi izkrivljanja konkurence. Sprejetje uredbe, ki zagotavlja neposredno veljavnost, je najbolj primerno orodje za uresničitev teh regulativnih ciljev in zagotovitev enotnih pogojev, saj prepreči različne nacionalne zahteve, ki nastanejo pri prenosu direktive. |
| --- | --- |

(5)

Določbe glede zahtev po preglednosti trgovanja in regulativni preglednosti morajo biti sprejete v obliki zakonodaje, ki se uporablja neposredno za vsa investicijska podjetja, ki morajo upoštevati enotna pravila na vseh trgih Unije, da se zagotovi enotna uporaba enega samega regulativnega okvira, okrepi zaupanje v preglednost trgov v Uniji, zmanjšajo regulativna zapletenost in stroški za skladnost, ki jih imajo podjetja, predvsem za finančne institucije, ki poslujejo čezmejno, ter prispeva k odpravi izkrivljanja konkurence. Sprejetje uredbe, ki zagotavlja neposredno veljavnost, je najbolj primerno orodje za uresničitev teh regulativnih ciljev in zagotovitev enotnih pogojev, saj prepreči različne nacionalne zahteve, ki nastanejo pri prenosu direktive.

| (6) | Razjasniti je treba opredelitvi organiziranega trga in večstranskih sistemov trgovanja, ki morata biti med seboj dobro usklajeni, tako da bo razvidno, da oba
  dejansko
  predstavljata sredstvo za organizirano trgovanje. Opredelitvi morata izključevati dvostranske sisteme, v katerih se investicijsko podjetje udeležuje vsakega posla za svoj račun, tudi kot nasprotna stranka, ki brez tveganja posreduje med kupcem in prodajalcem. Izraz "sistem" zajema vse trge, ki jih sestavljata sklop pravil in trgovalna platforma, ter vse tiste, ki delujejo le na podlagi sklopa pravil. Za organizirane trge in večstranske sisteme trgovanja ni obvezno, da imajo tehnični sistem za usklajevanje naročil
  , temveč lahko uporabljajo druge protokole trgovanja, vključno s sistemi, pri katerih lahko uporabniki zahtevajo ponudbe od različnih ponudnikov
  . Trg, sestavljen le iz sklopa pravil, ki veljajo za vidike v zvezi s članstvom, uvrstitvijo instrumentov v trgovanje, trgovanjem med člani, poročanjem in po potrebi obveznostmi glede preglednosti, je organizirani trg ali MTF v smislu te direktive, pri čemer se za posle, sklenjene v okviru teh pravil, šteje, da so sklenjeni v okviru sistemov organiziranega trga ali MTF.
  Opredelitve zahtevajo, da se interesi združujejo tako, da se sklene pogodba, kar pomeni, da se izvršitev opravi v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali po internih operativnih postopkih.
  Izraz "nakupni in prodajni interesi" je treba razumeti v širšem pomenu in zajema naročila, ponudbe in navedbe interesov.
  Ena pomembnih zahtev zadeva obveznost
  združevanja interesov znotraj sistema na podlagi pravil, ki niso diskrecijska in jih določi upravljavec sistema, kar pomeni, da so ti interesi združeni v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali internih operativnih postopkov (vključno s postopki, ki se izvajajo s pomočjo računalniške programske opreme). Izraz "pravila, ki niso diskrecijska" pomeni, da ta pravila
  reguliranemu trgu ali tržnemu akterju ali
  investicijskemu podjetju, ki upravlja večstranski sistem trgovanja, ne dopuščajo nobene svobode glede medsebojnega vpliva interesov. ▐ |
| --- | --- |

(6)

Razjasniti je treba opredelitvi organiziranega trga in večstranskih sistemov trgovanja, ki morata biti med seboj dobro usklajeni, tako da bo razvidno, da oba
  dejansko
  predstavljata sredstvo za organizirano trgovanje. Opredelitvi morata izključevati dvostranske sisteme, v katerih se investicijsko podjetje udeležuje vsakega posla za svoj račun, tudi kot nasprotna stranka, ki brez tveganja posreduje med kupcem in prodajalcem. Izraz "sistem" zajema vse trge, ki jih sestavljata sklop pravil in trgovalna platforma, ter vse tiste, ki delujejo le na podlagi sklopa pravil. Za organizirane trge in večstranske sisteme trgovanja ni obvezno, da imajo tehnični sistem za usklajevanje naročil
  , temveč lahko uporabljajo druge protokole trgovanja, vključno s sistemi, pri katerih lahko uporabniki zahtevajo ponudbe od različnih ponudnikov
  . Trg, sestavljen le iz sklopa pravil, ki veljajo za vidike v zvezi s članstvom, uvrstitvijo instrumentov v trgovanje, trgovanjem med člani, poročanjem in po potrebi obveznostmi glede preglednosti, je organizirani trg ali MTF v smislu te direktive, pri čemer se za posle, sklenjene v okviru teh pravil, šteje, da so sklenjeni v okviru sistemov organiziranega trga ali MTF.
  Opredelitve zahtevajo, da se interesi združujejo tako, da se sklene pogodba, kar pomeni, da se izvršitev opravi v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali po internih operativnih postopkih.
  Izraz "nakupni in prodajni interesi" je treba razumeti v širšem pomenu in zajema naročila, ponudbe in navedbe interesov.
  Ena pomembnih zahtev zadeva obveznost
  združevanja interesov znotraj sistema na podlagi pravil, ki niso diskrecijska in jih določi upravljavec sistema, kar pomeni, da so ti interesi združeni v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali internih operativnih postopkov (vključno s postopki, ki se izvajajo s pomočjo računalniške programske opreme). Izraz "pravila, ki niso diskrecijska" pomeni, da ta pravila
  reguliranemu trgu ali tržnemu akterju ali
  investicijskemu podjetju, ki upravlja večstranski sistem trgovanja, ne dopuščajo nobene svobode glede medsebojnega vpliva interesov. ▐

| (7) | Za večjo preglednost evropskih trgov in zagotovitev
  učinkovitih
  enakih konkurenčnih pogojev med različnimi mesti, ki ponujajo
  večstranske
  storitve trgovanja, je treba uvesti novo kategorijo sistema organiziranega trgovanja (OTF)
  za obveznice, strukturirane finančne produkte, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente ter zagotoviti ustrezno regulacijo in izvajanje nediskriminatornih pravil o dostopu do instrumenta
  . Ta nova kategorija je široko opredeljena, tako da lahko zdaj in v prihodnje vključuje vse vrste organiziranega izvrševanja in urejanja poslov, ki ne ustrezajo funkcijam ali regulativnim specifikacijam obstoječih mest. Zato je treba uporabljati ustrezne organizacijske zahteve in pravila o preglednosti, ki podpirajo učinkovito oblikovanje cen. Nova kategorija vključuje zasebne sisteme trgovanja, ki jih je mogoče opisati kot notranje elektronske sisteme usklajevanja, ki jih upravlja investicijsko podjetje in ki izvršujejo naročila strank glede na druga naročila strank. Nova kategorija zajema tudi tiste sisteme, ki bi morali biti upravičeni do trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring in so dovolj likvidni,
  vendar ne ustrezajo glavnim značilnostim obstoječih mest trgovanja
  .
  Nasprotno pa
  ne vključuje sistemov brez pravega izvrševanja ali sklepanja poslov, kot so oglasne deske za oglaševanje nakupnih in prodajnih interesov, drugi sistemi za združevanje morebitnih nakupnih in prodajnih interesov ali elektronske storitve za potrditev po trgovanju. |
| --- | --- |

(7)

Za večjo preglednost evropskih trgov in zagotovitev
  učinkovitih
  enakih konkurenčnih pogojev med različnimi mesti, ki ponujajo
  večstranske
  storitve trgovanja, je treba uvesti novo kategorijo sistema organiziranega trgovanja (OTF)
  za obveznice, strukturirane finančne produkte, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente ter zagotoviti ustrezno regulacijo in izvajanje nediskriminatornih pravil o dostopu do instrumenta
  . Ta nova kategorija je široko opredeljena, tako da lahko zdaj in v prihodnje vključuje vse vrste organiziranega izvrševanja in urejanja poslov, ki ne ustrezajo funkcijam ali regulativnim specifikacijam obstoječih mest. Zato je treba uporabljati ustrezne organizacijske zahteve in pravila o preglednosti, ki podpirajo učinkovito oblikovanje cen. Nova kategorija vključuje zasebne sisteme trgovanja, ki jih je mogoče opisati kot notranje elektronske sisteme usklajevanja, ki jih upravlja investicijsko podjetje in ki izvršujejo naročila strank glede na druga naročila strank. Nova kategorija zajema tudi tiste sisteme, ki bi morali biti upravičeni do trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring in so dovolj likvidni,
  vendar ne ustrezajo glavnim značilnostim obstoječih mest trgovanja
  .
  Nasprotno pa
  ne vključuje sistemov brez pravega izvrševanja ali sklepanja poslov, kot so oglasne deske za oglaševanje nakupnih in prodajnih interesov, drugi sistemi za združevanje morebitnih nakupnih in prodajnih interesov ali elektronske storitve za potrditev po trgovanju.

| (8) | Ta nova kategorija organiziranega trgovalnega sistema bo dopolnjevala obstoječe vrste mest trgovanja. Medtem ko je za organizirane trge in večstranske sisteme trgovanja značilno opravljanje poslov, ki ni diskrecijsko, je treba upravljavcu organiziranega trgovalnega sistema omogočiti, da se samostojno odloči, kako bo posel izveden. Zato je treba za posle, sklenjene v okviru OTF, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga, uporabljati pravila poslovanja, obveznost najboljše izvedbe in obveznost obravnavanja naročil strank. Vendar mora biti upravljavec platforme nevtralen, ker je OTF prava trgovalna platforma
  , čeprav dostopna samo njegovim strankam
  . Zato
  bi moral upravljavec
  OTF
  izpolnjevati zahteve v zvezi z dobrim upravljanjem možnih navzkrižij interesov in nediskriminatornim izvrševanjem ter se mu
  ne
  bi smelo
  dovoliti, da bi v okviru OTF izvajal kakršne koli posle med nakupnimi in prodajnimi interesi več tretjih oseb, vključno z naročili strank, povezanimi v sistemu, z uporabo lastnega kapitala. Zaradi tega ne
  bi smel
  delovati kot sistematični internalizator v OTF, ki ga upravlja. |
| --- | --- |

(8)

Ta nova kategorija organiziranega trgovalnega sistema bo dopolnjevala obstoječe vrste mest trgovanja. Medtem ko je za organizirane trge in večstranske sisteme trgovanja značilno opravljanje poslov, ki ni diskrecijsko, je treba upravljavcu organiziranega trgovalnega sistema omogočiti, da se samostojno odloči, kako bo posel izveden. Zato je treba za posle, sklenjene v okviru OTF, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga, uporabljati pravila poslovanja, obveznost najboljše izvedbe in obveznost obravnavanja naročil strank. Vendar mora biti upravljavec platforme nevtralen, ker je OTF prava trgovalna platforma
  , čeprav dostopna samo njegovim strankam
  . Zato
  bi moral upravljavec
  OTF
  izpolnjevati zahteve v zvezi z dobrim upravljanjem možnih navzkrižij interesov in nediskriminatornim izvrševanjem ter se mu
  ne
  bi smelo
  dovoliti, da bi v okviru OTF izvajal kakršne koli posle med nakupnimi in prodajnimi interesi več tretjih oseb, vključno z naročili strank, povezanimi v sistemu, z uporabo lastnega kapitala. Zaradi tega ne
  bi smel
  delovati kot sistematični internalizator v OTF, ki ga upravlja.

| (9) | Vsako organizirano trgovanje se mora izvajati na organiziranih mestih
  in biti čim bolj pregledno pred trgovanjem in po njem
  .
  Zahteve po primerno umerjeni preglednosti bi
  se
  morale
  zato uporabljati za vse vrste mest trgovanja in vse finančne instrumente, s katerimi se na teh mestih trguje. |
| --- | --- |

(9)

Vsako organizirano trgovanje se mora izvajati na organiziranih mestih
  in biti čim bolj pregledno pred trgovanjem in po njem
  .
  Zahteve po primerno umerjeni preglednosti bi
  se
  morale
  zato uporabljati za vse vrste mest trgovanja in vse finančne instrumente, s katerimi se na teh mestih trguje.

| (10) | Trgovanje s potrdili o lastništvu, skladi, s katerimi se trguje na borzi, certifikati, podobnimi finančnimi instrumenti in delnicami, ki niso uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu, se izvaja na podoben način in ima skoraj enak ekonomski namen kot trgovanje z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu. Določbe o preglednosti, ki se uporabljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na organiziranih trgih, je treba zato razširiti na te instrumente. |
| --- | --- |

(10)

Trgovanje s potrdili o lastništvu, skladi, s katerimi se trguje na borzi, certifikati, podobnimi finančnimi instrumenti in delnicami, ki niso uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu, se izvaja na podoben način in ima skoraj enak ekonomski namen kot trgovanje z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu. Določbe o preglednosti, ki se uporabljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na organiziranih trgih, je treba zato razširiti na te instrumente.

| (11) | Medtem ko se načeloma priznava potreba po ureditvi opustitev preglednosti pred trgovanjem za podporo učinkovitega delovanja trgov, je treba preučiti nadaljnjo ustreznost dejanskih določb o opustitvi za delnice, ki se trenutno uporabljajo na podlagi Direktive 2004/39/ES in Uredbe (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o poslih, tržno preglednostjo, uvrstitvijo finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (4), in sicer v smislu njihovega področja uporabe in pogojev, ki veljajo zanje. Za zagotovitev enotne uporabe opustitev preglednosti pred trgovanjem z delnicami ter nazadnje z drugimi podobnimi instrumenti in nelastniškimi produkti za posebne tržne modele ter vrste in velikosti naročil, mora Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1095/2010 (5) oceniti združljivost posameznih zahtev za uporabo opustitve s to uredbo in prihodnjimi delegiranimi akti. ESMA mora svojo oceno pripraviti v obliki mnenja v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Poleg tega mora ESMA obstoječe opustitve za delnice pregledati v ustreznem časovnem okviru in v skladu z enakim postopkom oceniti, ali so opustitve še vedno skladne s pravili iz te uredbe in v delegiranih aktih, ki jih določa ta uredba. |
| --- | --- |

(11)

Medtem ko se načeloma priznava potreba po ureditvi opustitev preglednosti pred trgovanjem za podporo učinkovitega delovanja trgov, je treba preučiti nadaljnjo ustreznost dejanskih določb o opustitvi za delnice, ki se trenutno uporabljajo na podlagi Direktive 2004/39/ES in Uredbe (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o poslih, tržno preglednostjo, uvrstitvijo finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (4), in sicer v smislu njihovega področja uporabe in pogojev, ki veljajo zanje. Za zagotovitev enotne uporabe opustitev preglednosti pred trgovanjem z delnicami ter nazadnje z drugimi podobnimi instrumenti in nelastniškimi produkti za posebne tržne modele ter vrste in velikosti naročil, mora Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1095/2010 (5) oceniti združljivost posameznih zahtev za uporabo opustitve s to uredbo in prihodnjimi delegiranimi akti. ESMA mora svojo oceno pripraviti v obliki mnenja v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Poleg tega mora ESMA obstoječe opustitve za delnice pregledati v ustreznem časovnem okviru in v skladu z enakim postopkom oceniti, ali so opustitve še vedno skladne s pravili iz te uredbe in v delegiranih aktih, ki jih določa ta uredba.

| (12) | Zaradi finančne krize so se pokazale posebne pomanjkljivosti načina, na katerega so udeležencem trga na voljo informacije o priložnostih za trgovanje s finančnimi instrumenti, ki niso delnice, ter njihovih cenah, in sicer kar zadeva časovno razporeditev, razdrobljenost, enak dostop in zanesljivost. Zato je treba uvesti
  predčasne
  zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem, pri čemer se upoštevajo različne značilnosti in tržne strukture posebnih vrst instrumentov, ki niso delnice
  , ter jih po potrebi prilagoditi, da bodo uporabne za sisteme zahtevkov za ponudbe, bodisi avtomatizirane ali da bodo vključevale glasovno trgovanje
  . Za zagotovitev učinkovitega okvira preglednosti za vse ustrezne instrumente se morajo te zahteve uporabljati za obveznice in strukturirane finančne produkte s prospektom ali finančne produkte, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v večstranskem sistemu trgovanja (MTF) ali sistemu organiziranega trgovanja (OTF), za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje ali so uvrščeni v trgovanje na organiziranih trgih, v MTF in OTF ali ki se štejejo kot primerni za centralni kliring, v primeru preglednosti po trgovanju pa tudi za izvedene finančne instrumente, ki so sporočeni repozitoriju sklenjenih poslov. Zato bodo iz področja uporabe obveznosti glede preglednosti izključeni le tisti finančni instrumenti, ki imajo prilagojeno obliko
  ali so nezadostno likvidni
  . |
| --- | --- |

(12)

Zaradi finančne krize so se pokazale posebne pomanjkljivosti načina, na katerega so udeležencem trga na voljo informacije o priložnostih za trgovanje s finančnimi instrumenti, ki niso delnice, ter njihovih cenah, in sicer kar zadeva časovno razporeditev, razdrobljenost, enak dostop in zanesljivost. Zato je treba uvesti
  predčasne
  zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem, pri čemer se upoštevajo različne značilnosti in tržne strukture posebnih vrst instrumentov, ki niso delnice
  , ter jih po potrebi prilagoditi, da bodo uporabne za sisteme zahtevkov za ponudbe, bodisi avtomatizirane ali da bodo vključevale glasovno trgovanje
  . Za zagotovitev učinkovitega okvira preglednosti za vse ustrezne instrumente se morajo te zahteve uporabljati za obveznice in strukturirane finančne produkte s prospektom ali finančne produkte, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v večstranskem sistemu trgovanja (MTF) ali sistemu organiziranega trgovanja (OTF), za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje ali so uvrščeni v trgovanje na organiziranih trgih, v MTF in OTF ali ki se štejejo kot primerni za centralni kliring, v primeru preglednosti po trgovanju pa tudi za izvedene finančne instrumente, ki so sporočeni repozitoriju sklenjenih poslov. Zato bodo iz področja uporabe obveznosti glede preglednosti izključeni le tisti finančni instrumenti, ki imajo prilagojeno obliko
  ali so nezadostno likvidni
  .

| (13) | Uvesti je treba ustrezno raven preglednosti trgovanja na trgih za obveznice, strukturirane finančne produkte in izvedene finančne instrumente, da se zagotovita podpora pri vrednotenju produktov in učinkovitost oblikovanja cen. Strukturirani finančni produkti morajo zlasti vključevati s premoženjem zavarovane vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 809/2004 (6), kar med drugim vključuje vrednostne papirje, zavarovane z dolžniškimi instrumenti. |
| --- | --- |

(13)

Uvesti je treba ustrezno raven preglednosti trgovanja na trgih za obveznice, strukturirane finančne produkte in izvedene finančne instrumente, da se zagotovita podpora pri vrednotenju produktov in učinkovitost oblikovanja cen. Strukturirani finančni produkti morajo zlasti vključevati s premoženjem zavarovane vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 809/2004 (6), kar med drugim vključuje vrednostne papirje, zavarovane z dolžniškimi instrumenti.

| (13a) | V interesu pravne varnosti je ustrezno, da se pojasni določene izključitve iz področja uporabe te uredbe. Medtem ko je pomembno regulirati valutne izvedene finančne instrumente, vključno z valutnimi zamenjavami, pri katerih je potrebno denarno plačilo, ki se določi glede na valuto, da se zagotovi preglednost in povezanost trga, pa se promptnih valutnih transakcij ne bi smelo vključiti v področje uporabe te uredbe. Podobno je pomembno pojasniti, da zavarovalne pogodbe v zvezi z vrstami dejavnosti, določenimi v Prilogi I Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (7), niso izvedeni finančni instrumenti za namene te uredbe, če so sklenjene z zavarovalnico ali pozavarovalnico iz Unije ali iz tretje države. Medtem ko bi bilo treba tveganja, povezana z algoritemskim trgovanjem, regulirati, uporaba algoritmov v storitvah za zmanjševanje tveganja po trgovanju ne predstavlja algoritemskega trgovanja. |
| --- | --- |

(13a)

V interesu pravne varnosti je ustrezno, da se pojasni določene izključitve iz področja uporabe te uredbe. Medtem ko je pomembno regulirati valutne izvedene finančne instrumente, vključno z valutnimi zamenjavami, pri katerih je potrebno denarno plačilo, ki se določi glede na valuto, da se zagotovi preglednost in povezanost trga, pa se promptnih valutnih transakcij ne bi smelo vključiti v področje uporabe te uredbe. Podobno je pomembno pojasniti, da zavarovalne pogodbe v zvezi z vrstami dejavnosti, določenimi v Prilogi I Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (7), niso izvedeni finančni instrumenti za namene te uredbe, če so sklenjene z zavarovalnico ali pozavarovalnico iz Unije ali iz tretje države. Medtem ko bi bilo treba tveganja, povezana z algoritemskim trgovanjem, regulirati, uporaba algoritmov v storitvah za zmanjševanje tveganja po trgovanju ne predstavlja algoritemskega trgovanja.

| (14) | Za zagotovitev enotnih pogojev za mesta trgovanja se morajo za različne vrste mest trgovanja uporabljati enake zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem. Zahteve po preglednosti
  bi morale biti sorazmerne in usmerjene
  za različne vrste instrumentov, vključno z lastniškimi finančnimi instrumenti, obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti,
  pri čemer upoštevajo interese vlagateljev in izdajateljev, vključno z izdajatelji državnih obveznic in likvidnostjo trga. Zahteve po preglednosti bi bilo treba usmeriti
  za različne vrste trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil in sistemom na podlagi kotacij, kot je sistem zahtevkov za ponudbe, ter hibridnimi in glasovnimi borznoposredniškimi sistemi, pri čemer se upoštevajo izdaja, obseg posla in značilnosti nacionalnih trgov. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev enotnih pogojev za mesta trgovanja se morajo za različne vrste mest trgovanja uporabljati enake zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem. Zahteve po preglednosti
  bi morale biti sorazmerne in usmerjene
  za različne vrste instrumentov, vključno z lastniškimi finančnimi instrumenti, obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti,
  pri čemer upoštevajo interese vlagateljev in izdajateljev, vključno z izdajatelji državnih obveznic in likvidnostjo trga. Zahteve po preglednosti bi bilo treba usmeriti
  za različne vrste trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil in sistemom na podlagi kotacij, kot je sistem zahtevkov za ponudbe, ter hibridnimi in glasovnimi borznoposredniškimi sistemi, pri čemer se upoštevajo izdaja, obseg posla in značilnosti nacionalnih trgov.

| (15) | Za zagotovitev, da zaradi trgovanja na prostem trgu ne bo ogroženo učinkovito oblikovanje cen ali pregledni enaki konkurenčni pogoji za različne načine trgovanja, se morajo uporabljati ustrezne zahteve po preglednosti pred trgovanjem za investicijska podjetja, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, če to izvajajo kot sistematični internalizatorji v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti ter obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti in izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev, da zaradi trgovanja na prostem trgu ne bo ogroženo učinkovito oblikovanje cen ali pregledni enaki konkurenčni pogoji za različne načine trgovanja, se morajo uporabljati ustrezne zahteve po preglednosti pred trgovanjem za investicijska podjetja, ki poslujejo za svoj račun s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, če to izvajajo kot sistematični internalizatorji v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti ter obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti in izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring.

| (16) | Investicijsko podjetje, ki izvršuje naročila strank v breme lastnega kapitala, se šteje za sistematičnega internalizatorja, razen če se posli priložnostno in neredno izvršujejo izven organiziranih trgov, MTF in OTF. Sistematične internalizatorje je treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano,
  redno
  in sistematično poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank
  obojestransko
  zunaj organiziranega trga, MTF ali OTF. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe te opredelitve pri investicijskih podjetjih mora biti vsako dvostransko trgovanje, opravljeno
  z izvrševanjem naročil strank,
  relevantno in količinska merila,
  določena s finančnim instrumentom ali z razredom finančnih instrumentov,
  iz člena 21 Uredbe (ES) št. 1287/2006, pa bi lahko dopolnili s količinskimi merili za določitev investicijskih podjetij, ki jih je treba registrirati kot sistematične internalizatorje. Medtem ko je OTF kateri koli sistem ali instrument, v katerem medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne sme biti dovoljeno, da združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb.
  Da bi zagotovili kakovost postopka oblikovanja cen, je ustrezno omejiti okoliščine, v katerih lahko trgovanje na prostem trgu poteka izven sistematičnega internalizatorja in pristojni organi bi morali zagotoviti, da v primeru delnic noben udeleženec v sistemu, v katerem investicijsko podjetje izvršuje naročila strank v breme lastnega kapitala, ni v privilegiranem položaju pri izvajanju naročil. |
| --- | --- |

(16)

Investicijsko podjetje, ki izvršuje naročila strank v breme lastnega kapitala, se šteje za sistematičnega internalizatorja, razen če se posli priložnostno in neredno izvršujejo izven organiziranih trgov, MTF in OTF. Sistematične internalizatorje je treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano,
  redno
  in sistematično poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank
  obojestransko
  zunaj organiziranega trga, MTF ali OTF. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe te opredelitve pri investicijskih podjetjih mora biti vsako dvostransko trgovanje, opravljeno
  z izvrševanjem naročil strank,
  relevantno in količinska merila,
  določena s finančnim instrumentom ali z razredom finančnih instrumentov,
  iz člena 21 Uredbe (ES) št. 1287/2006, pa bi lahko dopolnili s količinskimi merili za določitev investicijskih podjetij, ki jih je treba registrirati kot sistematične internalizatorje. Medtem ko je OTF kateri koli sistem ali instrument, v katerem medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne sme biti dovoljeno, da združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb.
  Da bi zagotovili kakovost postopka oblikovanja cen, je ustrezno omejiti okoliščine, v katerih lahko trgovanje na prostem trgu poteka izven sistematičnega internalizatorja in pristojni organi bi morali zagotoviti, da v primeru delnic noben udeleženec v sistemu, v katerem investicijsko podjetje izvršuje naročila strank v breme lastnega kapitala, ni v privilegiranem položaju pri izvajanju naročil.

| (17) | Sistematični internalizatorji se lahko odločijo, da bodo dostop do
  svojih
  ponudb omogočili le svojim neprofesionalnim strankam, le
  svojim
  profesionalnim strankam ali obojim. Ne sme se jim dovoliti razlikovanje znotraj teh kategorij strank,
  vendar bi morali imeti pravico upoštevati razlike med strankami, na primer v povezavi s kreditnim tveganjem
  . Sistematičnim internalizatorjem ni treba objavljati zavezujočih ponudb v zvezi s posli z
  lastniškimi instrumenti
  nad standardnim tržnim obsegom
  in z nelastniškimi instrumenti nad obsegom, v katerem poslujejo neprofesionalni vlagatelji
  . Standardni tržni obseg ali
  maloprodajni tržni
  obseg za kateri koli razred finančnega instrumenta ne sme biti znatno nesorazmeren s katerim koli finančnim instrumentom iz tega razreda. |
| --- | --- |

(17)

Sistematični internalizatorji se lahko odločijo, da bodo dostop do
  svojih
  ponudb omogočili le svojim neprofesionalnim strankam, le
  svojim
  profesionalnim strankam ali obojim. Ne sme se jim dovoliti razlikovanje znotraj teh kategorij strank,
  vendar bi morali imeti pravico upoštevati razlike med strankami, na primer v povezavi s kreditnim tveganjem
  . Sistematičnim internalizatorjem ni treba objavljati zavezujočih ponudb v zvezi s posli z
  lastniškimi instrumenti
  nad standardnim tržnim obsegom
  in z nelastniškimi instrumenti nad obsegom, v katerem poslujejo neprofesionalni vlagatelji
  . Standardni tržni obseg ali
  maloprodajni tržni
  obseg za kateri koli razred finančnega instrumenta ne sme biti znatno nesorazmeren s katerim koli finančnim instrumentom iz tega razreda.

| (18) | Ustrezno je, da se zagotovi, da se čim večji del trgovanja, ki poteka zunaj organiziranih mest izvrševanja, opravi v organiziranih sistemih, za katere veljajo ustrezne zahteve po preglednosti, pri čemer se omogoči sklenitev obsežnih in nepravilnih poslov.
  Namen te uredbe ni zahtevati uporabo pravil o preglednosti pred trgovanjem za posle, ki se opravljajo zunaj organiziranega trga
  in vključujejo primarno izdajo,
  za katere je tudi značilno, da
  so instrumenti prilagojeni
  in
  zasnovani v skladu s posebnimi zahtevami finančnih ali nefinančnih
  nasprotnih strank
  in so del poslovnega odnosa, za katerega so značilni posli nad standardnim tržnim obsegom ali tržnim obsegom, v katerem poslujejo neprofesionalni vlagatelji, in pri katerih se posli opravljajo zunaj sistemov, ki jih zadevna družba običajno uporablja za svoje poslovanje kot sistematični internalizator
  . |
| --- | --- |

(18)

Ustrezno je, da se zagotovi, da se čim večji del trgovanja, ki poteka zunaj organiziranih mest izvrševanja, opravi v organiziranih sistemih, za katere veljajo ustrezne zahteve po preglednosti, pri čemer se omogoči sklenitev obsežnih in nepravilnih poslov.
  Namen te uredbe ni zahtevati uporabo pravil o preglednosti pred trgovanjem za posle, ki se opravljajo zunaj organiziranega trga
  in vključujejo primarno izdajo,
  za katere je tudi značilno, da
  so instrumenti prilagojeni
  in
  zasnovani v skladu s posebnimi zahtevami finančnih ali nefinančnih
  nasprotnih strank
  in so del poslovnega odnosa, za katerega so značilni posli nad standardnim tržnim obsegom ali tržnim obsegom, v katerem poslujejo neprofesionalni vlagatelji, in pri katerih se posli opravljajo zunaj sistemov, ki jih zadevna družba običajno uporablja za svoje poslovanje kot sistematični internalizator
  .

| (19) | Podatki o trgu morajo biti preprosto in takoj na voljo uporabnikom v čim bolj razčlenjeni obliki, tako da se vlagateljem in izvajalcem podatkovnih storitev, ki izpolnjujejo njihove potrebe, omogoči čim večja prilagoditev podatkovnih rešitev. Zato morajo biti podatki o preglednosti pred trgovanjem in po njem javnosti na voljo posamezno, da se zmanjšajo stroški, ki jih imajo udeleženci trga v zvezi s pridobivanjem podatkov
  in sistemov odobrenih objav, uporabljenih za zagotavljanje skladnosti in kakovosti takšnih podatkov ter omogočanje posredovanja stalnih informacij za podatke po trgovanju
  . |
| --- | --- |

(19)

Podatki o trgu morajo biti preprosto in takoj na voljo uporabnikom v čim bolj razčlenjeni obliki, tako da se vlagateljem in izvajalcem podatkovnih storitev, ki izpolnjujejo njihove potrebe, omogoči čim večja prilagoditev podatkovnih rešitev. Zato morajo biti podatki o preglednosti pred trgovanjem in po njem javnosti na voljo posamezno, da se zmanjšajo stroški, ki jih imajo udeleženci trga v zvezi s pridobivanjem podatkov
  in sistemov odobrenih objav, uporabljenih za zagotavljanje skladnosti in kakovosti takšnih podatkov ter omogočanje posredovanja stalnih informacij za podatke po trgovanju
  .

| (20) | Države članice in ESMA morajo pri izmenjavi, prenosu in obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti naslova IV, v celoti uporabljati Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9). |
| --- | --- |

(20)

Države članice in ESMA morajo pri izmenjavi, prenosu in obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti naslova IV, v celoti uporabljati Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9).

| (21) | Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, je treba opredeliti uradni regulativni postopek za pooblastitev trgovanja med finančnimi nasprotnimi strankami in velikimi nefinančnimi nasprotnimi strankami z vsemi izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja, da so primerni za kliring, in so dovolj likvidni, da se z njimi trguje na mestih trgovanja, za katere velja primerljiva ureditev ▐.
  Namen te uredbe ni prepovedati ali omejiti uporabo navedenih pogodb na izvedene finančne instrumente ali pretirano zvišati njihove cene za nefinančne institucije.
  Pri oceni zadostne likvidnosti bi
  zato
  bilo treba upoštevati značilnosti trga na nacionalni ravni, vključno z elementi, kot sta število in vrsta udeležencev na določenem trgu, ter značilnosti posla, kot sta obseg in pogostost poslov na zadevnem trgu.
  Poleg tega namen te uredbe ni preprečiti uporabe storitev zmanjševanja tveganja po trgovanju. |
| --- | --- |

(21)

Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, je treba opredeliti uradni regulativni postopek za pooblastitev trgovanja med finančnimi nasprotnimi strankami in velikimi nefinančnimi nasprotnimi strankami z vsemi izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja, da so primerni za kliring, in so dovolj likvidni, da se z njimi trguje na mestih trgovanja, za katere velja primerljiva ureditev ▐.
  Namen te uredbe ni prepovedati ali omejiti uporabo navedenih pogodb na izvedene finančne instrumente ali pretirano zvišati njihove cene za nefinančne institucije.
  Pri oceni zadostne likvidnosti bi
  zato
  bilo treba upoštevati značilnosti trga na nacionalni ravni, vključno z elementi, kot sta število in vrsta udeležencev na določenem trgu, ter značilnosti posla, kot sta obseg in pogostost poslov na zadevnem trgu.
  Poleg tega namen te uredbe ni preprečiti uporabe storitev zmanjševanja tveganja po trgovanju.

| (22) | Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, in sorazmerno manjšo likvidnost različnih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, je ustrezno zagotoviti ustrezen sklop primernih mest, kjer se lahko izvaja trgovanje v skladu s to obveznostjo. Za vsa primerna mesta morajo veljati dobro usklajene pravne zahteve v zvezi z organizacijskimi in operativnimi vidiki, ureditvijo za zmanjšanje navzkrižij interesov, nadzorom vseh dejavnosti trgovanja, preglednostjo pred trgovanjem in po njem, umerjeno glede na finančni instrument in
  model trgovanja
  . Kljub temu je treba predvideti možnost za upravljavce mest, da urejajo posle v skladu s to obveznostjo med
  svojimi udeleženci
  na diskrecijski način, da se izboljšajo pogoji za izvajanje in likvidnost. |
| --- | --- |

(22)

Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, in sorazmerno manjšo likvidnost različnih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, je ustrezno zagotoviti ustrezen sklop primernih mest, kjer se lahko izvaja trgovanje v skladu s to obveznostjo. Za vsa primerna mesta morajo veljati dobro usklajene pravne zahteve v zvezi z organizacijskimi in operativnimi vidiki, ureditvijo za zmanjšanje navzkrižij interesov, nadzorom vseh dejavnosti trgovanja, preglednostjo pred trgovanjem in po njem, umerjeno glede na finančni instrument in
  model trgovanja
  . Kljub temu je treba predvideti možnost za upravljavce mest, da urejajo posle v skladu s to obveznostjo med
  svojimi udeleženci
  na diskrecijski način, da se izboljšajo pogoji za izvajanje in likvidnost.

| (23) | Obveznost trgovanja, uvedena za te izvedene finančne instrumente, mora omogočati učinkovito konkurenco med upravičenimi mesti trgovanja. Zato ta mesta trgovanja ne morejo zahtevati izključnih pravic v zvezi s katerimi koli izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se uporablja ta obveznost trgovanja, ki bi drugim mestom trgovanja preprečila ponujanje storitev trgovanja s temi instrumenti. Za učinkovito konkurenco med mesti trgovanja za izvedene finančne instrumente je bistveno, da imajo mesta trgovanja nediskriminacijski in pregleden dostop do centralnih nasprotnih strank. Nediskriminacijski dostop do centralne nasprotne stranke mora pomeniti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminacijske obravnave v smislu načina obravnavanja pogodb, s katerimi trguje na svoji platformi, v zvezi z zahtevami glede zavarovanja, pobotanjem ekonomsko enakovrednih pogodb in navzkrižnim kritjem povezanih pogodb, za katere kliring opravi ista centralna nasprotna stranka, ter do nediskriminacijskih pristojbin za kliring. |
| --- | --- |

(23)

Obveznost trgovanja, uvedena za te izvedene finančne instrumente, mora omogočati učinkovito konkurenco med upravičenimi mesti trgovanja. Zato ta mesta trgovanja ne morejo zahtevati izključnih pravic v zvezi s katerimi koli izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se uporablja ta obveznost trgovanja, ki bi drugim mestom trgovanja preprečila ponujanje storitev trgovanja s temi instrumenti. Za učinkovito konkurenco med mesti trgovanja za izvedene finančne instrumente je bistveno, da imajo mesta trgovanja nediskriminacijski in pregleden dostop do centralnih nasprotnih strank. Nediskriminacijski dostop do centralne nasprotne stranke mora pomeniti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminacijske obravnave v smislu načina obravnavanja pogodb, s katerimi trguje na svoji platformi, v zvezi z zahtevami glede zavarovanja, pobotanjem ekonomsko enakovrednih pogodb in navzkrižnim kritjem povezanih pogodb, za katere kliring opravi ista centralna nasprotna stranka, ter do nediskriminacijskih pristojbin za kliring.

| (24) | Da se zagotovi pravilno delovanje in povezanost finančnih trgov, zaščita vlagateljev in finančna stabilnost, je treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje zasnove investicijskih proizvodov in za pooblastila, da se prepove ali omeji
  trženje, razširjanje in prodaja katerega koli naložbenega produkta ali finančnega instrumenta, pri katerem so resno ogroženi zaščita vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela, skupaj z ustreznimi pooblastili, ki jih ima ESMA v zvezi z usklajevanjem in sprejemanjem nujnih ukrepov. Za izvajanje takšnih pooblastil
  s strani pristojnih organov in v izrednih primerih s strani ESMA
  morajo biti izpolnjeni številni posebni pogoji.
  Če so ti pogoji izpolnjeni, bi moral imeti pristojni organ, ali v izjemnih primerih ESMA, možnost, da uvede prepoved ali omejitev kot previdnostni ukrep, preden se naložbeni produkt ali finančni instrument začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam. |
| --- | --- |

(24)

Da se zagotovi pravilno delovanje in povezanost finančnih trgov, zaščita vlagateljev in finančna stabilnost, je treba vzpostaviti mehanizem za spremljanje zasnove investicijskih proizvodov in za pooblastila, da se prepove ali omeji
  trženje, razširjanje in prodaja katerega koli naložbenega produkta ali finančnega instrumenta, pri katerem so resno ogroženi zaščita vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela, skupaj z ustreznimi pooblastili, ki jih ima ESMA v zvezi z usklajevanjem in sprejemanjem nujnih ukrepov. Za izvajanje takšnih pooblastil
  s strani pristojnih organov in v izrednih primerih s strani ESMA
  morajo biti izpolnjeni številni posebni pogoji.
  Če so ti pogoji izpolnjeni, bi moral imeti pristojni organ, ali v izjemnih primerih ESMA, možnost, da uvede prepoved ali omejitev kot previdnostni ukrep, preden se naložbeni produkt ali finančni instrument začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.

| (25) | Pristojni organi morajo obvestiti ESMA o podrobnostih katere koli njihove zahteve za zmanjšanje pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, o katerih koli enkratnih omejitvah in katerih koli predhodnih omejitvah pozicije, da bi se izboljšali usklajenost in konvergenca uporabe teh pooblastil. Bistvene podrobnosti katerih koli prejšnjih omejitev pozicije, ki jih uporablja pristojni organ, je treba objaviti na spletni strani ESMA. |
| --- | --- |

(25)

Pristojni organi morajo obvestiti ESMA o podrobnostih katere koli njihove zahteve za zmanjšanje pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, o katerih koli enkratnih omejitvah in katerih koli predhodnih omejitvah pozicije, da bi se izboljšali usklajenost in konvergenca uporabe teh pooblastil. Bistvene podrobnosti katerih koli prejšnjih omejitev pozicije, ki jih uporablja pristojni organ, je treba objaviti na spletni strani ESMA.

| (26) | ESMA mora imeti možnost, da zahteva informacije od katere koli osebe glede njene pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, zahtevati zmanjšanje te pozicije in omejiti zmožnost oseb za izvajanje posameznih poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ESMA mora nato obvestiti ustrezne pristojne organe o predlaganih ukrepih in te ukrepe tudi objaviti. |
| --- | --- |

(26)

ESMA mora imeti možnost, da zahteva informacije od katere koli osebe glede njene pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, zahtevati zmanjšanje te pozicije in omejiti zmožnost oseb za izvajanje posameznih poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ESMA mora nato obvestiti ustrezne pristojne organe o predlaganih ukrepih in te ukrepe tudi objaviti.

| (27) | Podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti je treba sporočiti pristojnim organom
  preko sistema, ki ga koordinira ESMA
  , da se jim omogoči odkrivanje in preiskovanje morebitnih primerov zlorabe trga, spremljanje poštenega in pravilnega delovanja trgov ter poslov investicijskih podjetij. Ta nadzor se izvaja nad vsemi instrumenti, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu
  ali se trgujejo na mestu trgovanja
  , ter vsemi instrumente, katerih vrednost je odvisna od vrednosti teh instrumentov ali vpliva nanjo. Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev investicijskih podjetij, je treba finančne instrumente, s katerimi se ne trguje organizirano in ki niso izpostavljeni zlorabam trga, izključiti iz obveznosti poročanja.
  Poročila bi morala uporabljati identifikator pravnih oseb v skladu z obveznostmi G-20. Komisija bi prav tako morala poročati, ali vsebina in oblika poročil zadošča za ugotavljanje tržnih zlorab, o prednostnih nalogah spremljanja glede na obsežno količino posredovanih podatkov, o tem, ali je nujna identiteta pristojnega odločevalca za uporabo algoritma in o posebnih ureditvah, nujnih za zagotovitev trdnega poročanja o posojanju obveznic in pogodb o začasni prodaji, da se omogoči nadzor s strani vseh relevantnih pristojnih organov. |
| --- | --- |

(27)

Podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti je treba sporočiti pristojnim organom
  preko sistema, ki ga koordinira ESMA
  , da se jim omogoči odkrivanje in preiskovanje morebitnih primerov zlorabe trga, spremljanje poštenega in pravilnega delovanja trgov ter poslov investicijskih podjetij. Ta nadzor se izvaja nad vsemi instrumenti, ki so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu
  ali se trgujejo na mestu trgovanja
  , ter vsemi instrumente, katerih vrednost je odvisna od vrednosti teh instrumentov ali vpliva nanjo. Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev investicijskih podjetij, je treba finančne instrumente, s katerimi se ne trguje organizirano in ki niso izpostavljeni zlorabam trga, izključiti iz obveznosti poročanja.
  Poročila bi morala uporabljati identifikator pravnih oseb v skladu z obveznostmi G-20. Komisija bi prav tako morala poročati, ali vsebina in oblika poročil zadošča za ugotavljanje tržnih zlorab, o prednostnih nalogah spremljanja glede na obsežno količino posredovanih podatkov, o tem, ali je nujna identiteta pristojnega odločevalca za uporabo algoritma in o posebnih ureditvah, nujnih za zagotovitev trdnega poročanja o posojanju obveznic in pogodb o začasni prodaji, da se omogoči nadzor s strani vseh relevantnih pristojnih organov.

| (28) | Za izpolnjevanje namena poročil o poslih kot orodja za spremljanje trga mora biti v njih opredeljena oseba, ki je sprejela odločitev o naložbi, ter osebe, odgovorne za njeno izvedbo.
  Poleg sistema preglednosti iz Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (10) zagotavlja označevanje prodaj na kratko dodatno uporabno informacijo, ki pristojnim organom omogoča spremljanje ravni prodaje na kratko. Investicijska podjetja morajo opredeliti ali gre pri prodaji delnic ali dolžniških instrumentov, ki so jih izdale države, za prodajo na kratko.
  Pristojni organi morajo poleg tega imeti popoln dostop do evidenc v vseh fazah postopka izvajanja naročil od začetne odločitve za trgovanje do izvedbe. Zato se od investicijskih podjetij zahteva vodenje evidenc za vse posle s finančnimi instrumenti, od upravljavcev platform pa vodenje evidenc za vsa naročila, prejeta v njihovih sistemih. ESMA mora uskladiti izmenjavo informacij med pristojnimi organi za zagotovitev dostopa do vseh evidenc poslov in naročil, vključno s posli in naročili, vnesenimi na platformah, ki delujejo zunaj njihovega ozemlja, v finančnih instrumentih pod njihovim nadzorom. |
| --- | --- |

(28)

Za izpolnjevanje namena poročil o poslih kot orodja za spremljanje trga mora biti v njih opredeljena oseba, ki je sprejela odločitev o naložbi, ter osebe, odgovorne za njeno izvedbo.
  Poleg sistema preglednosti iz Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in nekaterih vidikih zamenjav kreditnega tveganja (10) zagotavlja označevanje prodaj na kratko dodatno uporabno informacijo, ki pristojnim organom omogoča spremljanje ravni prodaje na kratko. Investicijska podjetja morajo opredeliti ali gre pri prodaji delnic ali dolžniških instrumentov, ki so jih izdale države, za prodajo na kratko.
  Pristojni organi morajo poleg tega imeti popoln dostop do evidenc v vseh fazah postopka izvajanja naročil od začetne odločitve za trgovanje do izvedbe. Zato se od investicijskih podjetij zahteva vodenje evidenc za vse posle s finančnimi instrumenti, od upravljavcev platform pa vodenje evidenc za vsa naročila, prejeta v njihovih sistemih. ESMA mora uskladiti izmenjavo informacij med pristojnimi organi za zagotovitev dostopa do vseh evidenc poslov in naročil, vključno s posli in naročili, vnesenimi na platformah, ki delujejo zunaj njihovega ozemlja, v finančnih instrumentih pod njihovim nadzorom.

| (29) | Preprečiti je treba dvojno poročanje istih informacij. Poročil, predloženih v repozitorije sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 za ustrezne instrumente, ki vsebujejo vse zahtevane informacije za namene poročanja o poslu, ni treba sporočati pristojnim organom, ampak jim jih je treba prenesti prek repozitorijev sklenjenih poslov. Uredbo (EU) št. 648/2012 je treba zato spremeniti. |
| --- | --- |

(29)

Preprečiti je treba dvojno poročanje istih informacij. Poročil, predloženih v repozitorije sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 za ustrezne instrumente, ki vsebujejo vse zahtevane informacije za namene poročanja o poslu, ni treba sporočati pristojnim organom, ampak jim jih je treba prenesti prek repozitorijev sklenjenih poslov. Uredbo (EU) št. 648/2012 je treba zato spremeniti.

| (30) | Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi mora biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11). Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvede ESMA, mora biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (12), ki se morajo v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi mora biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11). Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvede ESMA, mora biti skladna s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (12), ki se morajo v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.

| (31) | Uredba (EU) št. 648/2012 določa merila, v skladu s katerimi se določi, za katere razrede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, se uporablja obveznost kliringa. Poleg tega preprečuje izkrivljanje konkurence z zahtevo po nediskriminatornem dostopu za mesta trgovanja do centralnih nasprotnih strank, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga, in po nediskriminatornem dostopu za centralne nasprotne stranke, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga, do podatkov o trgovanju mest trgovanja. Ker so izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, opredeljeni kot pogodbe na izvedene finančne instrumente, ki se ne izvajajo na organiziranem trgu, je treba uvesti podobne zahteve za organizirane trge iz te uredbe. Če je ESMA tako določil, je treba tudi za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na organiziranih trgih, uporabljati obveznost kliringa
  na isti način kot za instrumente, s katerimi se trguje drugje
  . |
| --- | --- |

(31)

Uredba (EU) št. 648/2012 določa merila, v skladu s katerimi se določi, za katere razrede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu, se uporablja obveznost kliringa. Poleg tega preprečuje izkrivljanje konkurence z zahtevo po nediskriminatornem dostopu za mesta trgovanja do centralnih nasprotnih strank, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga, in po nediskriminatornem dostopu za centralne nasprotne stranke, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga, do podatkov o trgovanju mest trgovanja. Ker so izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, opredeljeni kot pogodbe na izvedene finančne instrumente, ki se ne izvajajo na organiziranem trgu, je treba uvesti podobne zahteve za organizirane trge iz te uredbe. Če je ESMA tako določil, je treba tudi za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na organiziranih trgih, uporabljati obveznost kliringa
  na isti način kot za instrumente, s katerimi se trguje drugje
  .

| (32) | Poleg zahtev iz Direktive 2004/39/ES, ki državam članicam preprečujejo neupravičeno omejevanje dostopa do infrastrukture po trgovanju, kot so centralna nasprotna stranka in ureditve poravnave, je treba s to uredbo odpraviti druge trgovske ovire, ki se lahko uporabljajo za omejevanje konkurence pri kliringu
  prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga
  . Da bi se izognili diskriminatorni praksi, morajo centralne nasprotne stranke sprejeti kliring poslov, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta v skladu z operativnimi in tehničnimi zahtevami centralne nasprotne stranke. Dostop se zavrne samo, če
  bi tak dostop nedvoumno ogrozil nemoteno in pravilno delovanje centralne nasprotne stranke ali delovanje finančnih trgov, tako da bi povzročil sistemsko tveganje
  . |
| --- | --- |

(32)

Poleg zahtev iz Direktive 2004/39/ES, ki državam članicam preprečujejo neupravičeno omejevanje dostopa do infrastrukture po trgovanju, kot so centralna nasprotna stranka in ureditve poravnave, je treba s to uredbo odpraviti druge trgovske ovire, ki se lahko uporabljajo za omejevanje konkurence pri kliringu
  prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga
  . Da bi se izognili diskriminatorni praksi, morajo centralne nasprotne stranke sprejeti kliring poslov, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta v skladu z operativnimi in tehničnimi zahtevami centralne nasprotne stranke. Dostop se zavrne samo, če
  bi tak dostop nedvoumno ogrozil nemoteno in pravilno delovanje centralne nasprotne stranke ali delovanje finančnih trgov, tako da bi povzročil sistemsko tveganje
  .

| (33) | Mesta trgovanja morajo tudi na pregleden in nediskriminatoren način zagotoviti dostop, vključno s prenosi podatkov, centralnim nasprotnim strankam, ki želijo opraviti kliring poslov, izvedenih na zadevnem mestu trgovanja,
  razen če bi takšen dostop ogrozil nemoteno ali pravilno delovanje trgov. Pravica centralnih nasprotnih strank do dostopa do mesta trgovanja bi morala omogočati, da več centralnih nasprotnih strank uporablja podatke o trgovanju istega mesta trgovanja. To pa ne bi smelo imeti za posledico interoperabilnost za kliring izvedenih finančnih instrumentov ali drobitev likvidnosti.
  Namen odprave ovir in diskriminatornih praks je povečati konkurenčnost pri kliringu finančnih instrumentov in trgovanju z njimi, da se znižajo stroški naložb in posojil, odpravijo neučinkovitosti in spodbudijo inovacije na trgih Unije. Komisija mora še naprej pozorno spremljati razvoj infrastrukture po trgovanju in po potrebi posredovati, da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(33)

Mesta trgovanja morajo tudi na pregleden in nediskriminatoren način zagotoviti dostop, vključno s prenosi podatkov, centralnim nasprotnim strankam, ki želijo opraviti kliring poslov, izvedenih na zadevnem mestu trgovanja,
  razen če bi takšen dostop ogrozil nemoteno ali pravilno delovanje trgov. Pravica centralnih nasprotnih strank do dostopa do mesta trgovanja bi morala omogočati, da več centralnih nasprotnih strank uporablja podatke o trgovanju istega mesta trgovanja. To pa ne bi smelo imeti za posledico interoperabilnost za kliring izvedenih finančnih instrumentov ali drobitev likvidnosti.
  Namen odprave ovir in diskriminatornih praks je povečati konkurenčnost pri kliringu finančnih instrumentov in trgovanju z njimi, da se znižajo stroški naložb in posojil, odpravijo neučinkovitosti in spodbudijo inovacije na trgih Unije. Komisija mora še naprej pozorno spremljati razvoj infrastrukture po trgovanju in po potrebi posredovati, da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

| (34) | Za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav v Uniji veljajo nacionalne ureditve in zahteve. Te ureditve so zelo različne, pri čemer podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Primerno je, da se na ravni Unije uvede skupni regulativni okvir. Z ureditvijo bi bilo treba uskladiti obstoječi razdrobljeni okvir, zagotoviti gotovost in enakopravno obravnavo podjetij tretjih držav, ki imajo dostop do Unije, zagotoviti, da Komisija izvede oceno
  dejanske enakovrednosti
  v zvezi z regulativnim in nadzornim okvirom tretjih držav, ter omogočiti primerljivo stopnjo zaščite
  strank
  v Uniji, ki prejemajo storitve podjetij tretjih držav
  in vzajemen dostop do trgov tretjih držav
  .
  Pri uporabi sistema bi morale Komisija in države članice dati prednost področjem, ki spadajo v okvir obveznosti G-20 in v okvir sporazumov Unije z največjimi trgovinskimi partnerji ter upoštevati osrednjo vlogo, ki jo ima Unija na svetovnih finančnih trgih, in zagotoviti, da uporaba zahtev tretjih držav ne preprečuje vlagateljem in izdajateljem Unije vlaganja v tretje države in pridobivanja sredstev iz tretjih držav ali vlagateljem in izdajateljem tretjih držav vlaganja, pridobivanja kapitala ali drugih finančnih storitev na trgih Unije, razen če to ni nujno zaradi objektivnih, z dokazi utemeljenih, razumnih razlogov. |
| --- | --- |

(34)

Za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav v Uniji veljajo nacionalne ureditve in zahteve. Te ureditve so zelo različne, pri čemer podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Primerno je, da se na ravni Unije uvede skupni regulativni okvir. Z ureditvijo bi bilo treba uskladiti obstoječi razdrobljeni okvir, zagotoviti gotovost in enakopravno obravnavo podjetij tretjih držav, ki imajo dostop do Unije, zagotoviti, da Komisija izvede oceno
  dejanske enakovrednosti
  v zvezi z regulativnim in nadzornim okvirom tretjih držav, ter omogočiti primerljivo stopnjo zaščite
  strank
  v Uniji, ki prejemajo storitve podjetij tretjih držav
  in vzajemen dostop do trgov tretjih držav
  .
  Pri uporabi sistema bi morale Komisija in države članice dati prednost področjem, ki spadajo v okvir obveznosti G-20 in v okvir sporazumov Unije z največjimi trgovinskimi partnerji ter upoštevati osrednjo vlogo, ki jo ima Unija na svetovnih finančnih trgih, in zagotoviti, da uporaba zahtev tretjih držav ne preprečuje vlagateljem in izdajateljem Unije vlaganja v tretje države in pridobivanja sredstev iz tretjih držav ali vlagateljem in izdajateljem tretjih držav vlaganja, pridobivanja kapitala ali drugih finančnih storitev na trgih Unije, razen če to ni nujno zaradi objektivnih, z dokazi utemeljenih, razumnih razlogov.

| (35) | Za opravljanje storitev za neprofesionalne stranke
  ali stranke, ki so se odločile, da bodo obravnavane kot profesionalne stranke v Uniji,
  bi bilo treba vedno zahtevati, da podjetje ustanovi podružnico v Uniji. Podružnico
  bi bilo treba ustanoviti
  na podlagi dovoljenja in nadzora v Uniji. Skleniti je treba primerne dogovore o sodelovanju med zadevnim pristojnim organom in pristojnim organom v tretji državi. Opravljanje storitev s strani podjetij brez podružnic je treba omejiti na primerne nasprotne stranke
  in profesionalne stranke, ki se zato niso same odločile,
  pri čemer sta potrebna registracija pri ESMA in nadzor tretje države. Skleniti je treba primerne dogovore o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi v tretji državi. |
| --- | --- |

(35)

Za opravljanje storitev za neprofesionalne stranke
  ali stranke, ki so se odločile, da bodo obravnavane kot profesionalne stranke v Uniji,
  bi bilo treba vedno zahtevati, da podjetje ustanovi podružnico v Uniji. Podružnico
  bi bilo treba ustanoviti
  na podlagi dovoljenja in nadzora v Uniji. Skleniti je treba primerne dogovore o sodelovanju med zadevnim pristojnim organom in pristojnim organom v tretji državi. Opravljanje storitev s strani podjetij brez podružnic je treba omejiti na primerne nasprotne stranke
  in profesionalne stranke, ki se zato niso same odločile,
  pri čemer sta potrebna registracija pri ESMA in nadzor tretje države. Skleniti je treba primerne dogovore o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi v tretji državi.

| (36) | Določbe te uredbe, ki urejajo opravljanje storitev
  ali dejavnosti
  v Uniji s strani podjetja tretje države, ne smejo vplivati na možnost, da osebe v Uniji izključno na lastno pobudo prejemajo investicijske storitve podjetja tretje države
  v Uniji ali za investicijska podjetja Unije ali kreditne institucije, da prejmejo investicijske storitve ali dejavnosti podjetij tretjih držav ali za stranke, da prejmejo investicijske storitve podjetij tretjih držav prek posredovanja takšnih kreditnih institucij ali investicijskih podjetij
  . Kadar podjetje tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe v Uniji, se za storitve ne sme šteti, da se opravljajo na ozemlju Unije. Če podjetje tretje države poskuša pridobiti stranke ali potencialne stranke v Uniji ali spodbuja ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi storitvami v Uniji, se storitve ne štejejo za storitve, ki se opravljajo izključno na lastno pobudo stranke. |
| --- | --- |

(36)

Določbe te uredbe, ki urejajo opravljanje storitev
  ali dejavnosti
  v Uniji s strani podjetja tretje države, ne smejo vplivati na možnost, da osebe v Uniji izključno na lastno pobudo prejemajo investicijske storitve podjetja tretje države
  v Uniji ali za investicijska podjetja Unije ali kreditne institucije, da prejmejo investicijske storitve ali dejavnosti podjetij tretjih držav ali za stranke, da prejmejo investicijske storitve podjetij tretjih držav prek posredovanja takšnih kreditnih institucij ali investicijskih podjetij
  . Kadar podjetje tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe v Uniji, se za storitve ne sme šteti, da se opravljajo na ozemlju Unije. Če podjetje tretje države poskuša pridobiti stranke ali potencialne stranke v Uniji ali spodbuja ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi storitvami v Uniji, se storitve ne štejejo za storitve, ki se opravljajo izključno na lastno pobudo stranke.

| (37) | Na promptnih sekundarnih trgih z emisijskimi kuponi EU se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sisteme trgovanja z emisijami, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES, pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov emisijskih kuponov EU in pogojev za odprtje računa za trgovanje z emisijskimi kuponi EU. Za izboljšanje celovitosti in zaščito učinkovitega delovanja zadevnih trgov, vključno s celovitim nadzorom dejavnosti trgovanja, je primerno dopolniti ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2003/87/ES, tako da se emisijski kuponi v celoti prenesejo na področje uporabe te direktive in Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (13) ▐. |
| --- | --- |

(37)

Na promptnih sekundarnih trgih z emisijskimi kuponi EU se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sisteme trgovanja z emisijami, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES, pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov emisijskih kuponov EU in pogojev za odprtje računa za trgovanje z emisijskimi kuponi EU. Za izboljšanje celovitosti in zaščito učinkovitega delovanja zadevnih trgov, vključno s celovitim nadzorom dejavnosti trgovanja, je primerno dopolniti ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2003/87/ES, tako da se emisijski kuponi v celoti prenesejo na področje uporabe te direktive in Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (13) ▐.

| (38) | Na
  Komisijo
  bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290
  PDEU
  sprejme delegiranih aktov glede
  specifikacije določenih
  opredelitev, natančnih značilnosti zahtev po preglednosti trgovanja, podrobnih pogojev za opustitve preglednosti pred trgovanjem, ureditev za odloženo objavo po trgovanju, meril za uporabo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za sistematične internalizatorje; posebnih določb v zvezi s stroški, povezanimi z razpoložljivostjo podatkov o trgu; meril za dodelitev ali zavrnitev dostopa med mesti trgovanja in centralnimi nasprotnimi strankami ter nadaljnje določitve pogojev, pod katerimi je lahko zaradi ogrožanja zaščite vlagateljev, pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela upravičeno delovanje ESMA.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov in zlasti z organom ESMA. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(38)

Na
  Komisijo
  bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290
  PDEU
  sprejme delegiranih aktov glede
  specifikacije določenih
  opredelitev, natančnih značilnosti zahtev po preglednosti trgovanja, podrobnih pogojev za opustitve preglednosti pred trgovanjem, ureditev za odloženo objavo po trgovanju, meril za uporabo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za sistematične internalizatorje; posebnih določb v zvezi s stroški, povezanimi z razpoložljivostjo podatkov o trgu; meril za dodelitev ali zavrnitev dostopa med mesti trgovanja in centralnimi nasprotnimi strankami ter nadaljnje določitve pogojev, pod katerimi je lahko zaradi ogrožanja zaščite vlagateljev, pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela upravičeno delovanje ESMA.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov in zlasti z organom ESMA. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (39) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti
  izvedbena pooblastila.
  Ta pooblastila bi morala biti
  v zvezi s sprejetjem sklepa o enakovrednosti glede pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev s strani podjetij iz tretjih držav ter bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (14). |
| --- | --- |

(39)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti
  izvedbena pooblastila.
  Ta pooblastila bi morala biti
  v zvezi s sprejetjem sklepa o enakovrednosti glede pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev s strani podjetij iz tretjih držav ter bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (14).

| (40) | Ker ciljev te uredbe, in sicer določitev enotnih zahtev za razkritje podatkov o trgovanju, poročanje o transakcijah pristojnim organom, trgovanje z izvedenimi instrumenti na organiziranih mestih, nediskriminatorni dostop do kliringa, pa tudi pooblastila pristojnih organov glede poseganja v zvezi s produkti ter pooblastila na področju upravljanja in omejevanja pozicij, zagotavljanja investicijskih storitev ali dejavnosti tretjih držav, ni mogoče v zadostni meri doseči na ravni držav članic, čeprav so nacionalni pristojni organi v boljšem položaju za spremljanje razvoja trga, ker je splošen vpliv težav v zvezi s preglednostjo trga, poročanjem o poslih, trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti ter prepovedmi proizvodov in praks mogoče v celoti razumeti le na ravni celotne Unije, in jih je zato zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa mogoče uspešneje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za izpolnitev navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(40)

Ker ciljev te uredbe, in sicer določitev enotnih zahtev za razkritje podatkov o trgovanju, poročanje o transakcijah pristojnim organom, trgovanje z izvedenimi instrumenti na organiziranih mestih, nediskriminatorni dostop do kliringa, pa tudi pooblastila pristojnih organov glede poseganja v zvezi s produkti ter pooblastila na področju upravljanja in omejevanja pozicij, zagotavljanja investicijskih storitev ali dejavnosti tretjih držav, ni mogoče v zadostni meri doseči na ravni držav članic, čeprav so nacionalni pristojni organi v boljšem položaju za spremljanje razvoja trga, ker je splošen vpliv težav v zvezi s preglednostjo trga, poročanjem o poslih, trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti ter prepovedmi proizvodov in praks mogoče v celoti razumeti le na ravni celotne Unije, in jih je zato zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa mogoče uspešneje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za izpolnitev navedenih ciljev.

| (41) | S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, pri čemer se ti osnutki predložijo Komisiji. |
| --- | --- |

(41)

S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, pri čemer se ti osnutki predložijo Komisiji.

| (42) | Komisija bi morala sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA o vsebini in specifikacijah poročanja o poslih,
  ki določa vrste pogodb na izvedene finančne instrumente z neposrednim, bistvenim in predvidljivim učinkom v Uniji in ali se lahko z razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa iz Uredbe (EU) št. 648/2012 ali ustrezno podskupino tega razreda, trguje le na organiziranih mestih trgovanja
  , o merilih likvidnosti za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja na organiziranih mestih trgovanja, ter o informacijah, ki jih podjetje iz tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA v svoji vlogi za registracijo.
  Komisija bi morala navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov sprejeti
  v delegiranih aktih v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št.
  1095/2010
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(42)

Komisija bi morala sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA o vsebini in specifikacijah poročanja o poslih,
  ki določa vrste pogodb na izvedene finančne instrumente z neposrednim, bistvenim in predvidljivim učinkom v Uniji in ali se lahko z razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa iz Uredbe (EU) št. 648/2012 ali ustrezno podskupino tega razreda, trguje le na organiziranih mestih trgovanja
  , o merilih likvidnosti za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja na organiziranih mestih trgovanja, ter o informacijah, ki jih podjetje iz tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA v svoji vlogi za registracijo.
  Komisija bi morala navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov sprejeti
  v delegiranih aktih v skladu s členom 290 PDEU in členi 10 do 14 Uredbe (EU) št.
  1095/2010
  .

▐

| (44) | Uporabo zahtev iz te uredbe je treba odložiti, da se njihova uporaba uskladi z uporabo prenesenih pravil iz preoblikovane direktive ter da se vzpostavijo vsi bistveni izvedbeni ukrepi. Celotni regulativni sveženj se mora nato začeti uporabljati hkrati. Odložiti se ne sme le začetka uporabe pooblastil za izvedbene ukrepe, tako da se lahko čim prej začnejo izvajati potrebni ukrepi za pripravo osnutkov in sprejem teh izvedbenih ukrepov. |
| --- | --- |

(44)

Uporabo zahtev iz te uredbe je treba odložiti, da se njihova uporaba uskladi z uporabo prenesenih pravil iz preoblikovane direktive ter da se vzpostavijo vsi bistveni izvedbeni ukrepi. Celotni regulativni sveženj se mora nato začeti uporabljati hkrati. Odložiti se ne sme le začetka uporabe pooblastil za izvedbene ukrepe, tako da se lahko čim prej začnejo izvajati potrebni ukrepi za pripravo osnutkov in sprejem teh izvedbenih ukrepov.

| (45) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do varstva potrošnikov (člen 38), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) in pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50), ter jo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(45)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do varstva potrošnikov (člen 38), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) in pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50), ter jo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (45a) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov – |
| --- | --- |

(45a)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja enotne zahteve v zvezi z:

| (a) | razkritjem podatkov o trgovanju javnosti; |
| --- | --- |

(a)

razkritjem podatkov o trgovanju javnosti;

| (b) | poročanjem o poslih pristojnim organom; |
| --- | --- |

(b)

poročanjem o poslih pristojnim organom;

| (c) | trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti na organiziranih mestih; |
| --- | --- |

(c)

trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti na organiziranih mestih;

| (d) | nediskriminatornim dostopom do kliringa in nediskriminatornim dostopom do trgovanja z merili uspešnosti; |
| --- | --- |

(d)

nediskriminatornim dostopom do kliringa in nediskriminatornim dostopom do trgovanja z merili uspešnosti;

| (e) | pooblastili pristojnih organov in ESMA na področju poseganja v zvezi s produkti ter pooblastili ESMA na področju upravljanja in omejevanja pozicij; |
| --- | --- |

(e)

pooblastili pristojnih organov in ESMA na področju poseganja v zvezi s produkti ter pooblastili ESMA na področju upravljanja in omejevanja pozicij;

| (f) | opravljanjem investicijskih storitev ali poslov, ki jih opravljajo podjetja tretjih držav brez podružnice. |
| --- | --- |

(f)

opravljanjem investicijskih storitev ali poslov, ki jih opravljajo podjetja tretjih držav brez podružnice.

2.   Ta uredba se uporablja za
  kreditne institucije v skladu z Direktivo 2006/48/ES in
  investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo .../.../
  EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], če
  kreditna institucija ali investicijsko podjetje
  opravlja eno ali več investicijskih storitev in/ali opravlja investicijske posle, ter za
  upravljavce trga
  .

3.   Naslov V te uredbe se uporablja tudi za vse finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v
  členu [2(8)] Uredbe (EU) št. 648/2012
  , in za vse nefinančne nasprotne stranke iz
  člena 10(1)(b)
  navedene
  Uredbe
  .

4.   Naslov VI te uredbe se uporablja tudi za centralne nasprotne stranke in osebe z lastninskimi pravicami do meril uspešnosti.

4a.
     
  Naslov VII te uredbe se uporablja tudi za vse finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012.

4b.
     
  Naslov VIII te uredbe se uporablja za podjetja tretjih držav, ki opravljajo investicijske storitve ali posle v državi članici drugače kakor prek podružnice v tej državi članici.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | "investicijsko podjetje" pomeni pravno osebo, katere redna dejavnost ali posel je profesionalno opravljanje ene ali več investicijskih storitev za tretje stranke in/ali profesionalno opravljanje enega ali več investicijskih poslov.
  Države članice lahko v opredelitev investicijskih podjetij vključijo podjetja, ki niso pravne osebe, če:






  (a) | njihov pravni status zagotavlja stopnjo zaščite interesov tretjih strank, enakovredno stopnji, ki jo zagotavljajo pravne osebe; in |
| --- | --- | --- |

(1)

"investicijsko podjetje" pomeni pravno osebo, katere redna dejavnost ali posel je profesionalno opravljanje ene ali več investicijskih storitev za tretje stranke in/ali profesionalno opravljanje enega ali več investicijskih poslov.

Države članice lahko v opredelitev investicijskih podjetij vključijo podjetja, ki niso pravne osebe, če:

(a)

njihov pravni status zagotavlja stopnjo zaščite interesov tretjih strank, enakovredno stopnji, ki jo zagotavljajo pravne osebe; in

| (b) | so predmet enakovrednega skrbnega nadzora, ki ustreza njihovi pravni obliki. |
| --- | --- |

(b)

so predmet enakovrednega skrbnega nadzora, ki ustreza njihovi pravni obliki.

Vendar se lahko fizična oseba, če opravlja storitve, ki zajemajo posedovanje sredstev ali prenosljivih vrednostnih papirjev tretjih strank, šteje za investicijsko podjetje za namene te uredbe in Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] le, če brez poseganja v druge zahteve iz Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], te uredbe in Direktive .../.../EU [nova direktiva o kapitalskih zahtevah] izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | zaščitena mora biti lastninska pravica tretjih oseb v zvezi z instrumenti in sredstvi, zlasti v primeru plačilne nesposobnosti podjetja ali njegovih lastnikov, rubeža, pobota ali kakršnega koli drugega ukrepa upnikov podjetja ali njegovih lastnikov; |
| --- | --- |

(a)

zaščitena mora biti lastninska pravica tretjih oseb v zvezi z instrumenti in sredstvi, zlasti v primeru plačilne nesposobnosti podjetja ali njegovih lastnikov, rubeža, pobota ali kakršnega koli drugega ukrepa upnikov podjetja ali njegovih lastnikov;

| (b) | za podjetje morajo veljati pravila za spremljanje plačilne sposobnosti podjetja in njegovih lastnikov; |
| --- | --- |

(b)

za podjetje morajo veljati pravila za spremljanje plačilne sposobnosti podjetja in njegovih lastnikov;

| (c) | letne računovodske izkaze podjetja mora revidirati ena ali več oseb, pooblaščenih v skladu z nacionalno zakonodajo za revidiranje računovodskih izkazov; |
| --- | --- |

(c)

letne računovodske izkaze podjetja mora revidirati ena ali več oseb, pooblaščenih v skladu z nacionalno zakonodajo za revidiranje računovodskih izkazov;

| (d) | če ima podjetje le enega lastnika, mora ta poskrbeti za zaščito vlagateljev v primeru prenehanja poslovanja podjetja po njegovi smrti, njegove poslovne nesposobnosti ali kakršnega koli drugega takega primera; |
| --- | --- |

(d)

če ima podjetje le enega lastnika, mora ta poskrbeti za zaščito vlagateljev v primeru prenehanja poslovanja podjetja po njegovi smrti, njegove poslovne nesposobnosti ali kakršnega koli drugega takega primera;

| (2) | ‚kreditna institucija‘ pomeni kreditno institucijo v smislu točke (1) člena 4 Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(2)

‚kreditna institucija‘ pomeni kreditno institucijo v smislu točke (1) člena 4 Direktive 2006/48/ES;

| (2a) | "večstranski sistem" pomeni sistem, ki povezuje ali omogoča povezovanje več nakupnih in prodajnih interesov v zvezi s finančnimi instrumenti, ne glede na dejansko število naročil, ki se izvršujejo v posledičnih poslih; |
| --- | --- |

(2a)

"večstranski sistem" pomeni sistem, ki povezuje ali omogoča povezovanje več nakupnih in prodajnih interesov v zvezi s finančnimi instrumenti, ne glede na dejansko število naročil, ki se izvršujejo v posledičnih poslih;

| (2b) | "dvostranski sistem" pomeni sistem, ki povezuje ali omogoča povezovanje nakupnih in prodajnih interesov v zvezi s finančnimi instrumenti, pri čemer investicijsko podjetje, ki upravlja sistem samo izvršuje naročila strank, tako da posluje za svoj račun; |
| --- | --- |

(2b)

"dvostranski sistem" pomeni sistem, ki povezuje ali omogoča povezovanje nakupnih in prodajnih interesov v zvezi s finančnimi instrumenti, pri čemer investicijsko podjetje, ki upravlja sistem samo izvršuje naročila strank, tako da posluje za svoj račun;

| (2c) | "trgovanje na prostem trgu (OTC)" pomeni dvostransko trgovanje, ki ga za svoj račun opravlja primerna nasprotna stranka, izven mesta trgovanja ali sistematičnega internalizatorja, priložnostno in neredno s primernimi nasprotnimi strankami in vedno v velikem obsegu; |
| --- | --- |

(2c)

"trgovanje na prostem trgu (OTC)" pomeni dvostransko trgovanje, ki ga za svoj račun opravlja primerna nasprotna stranka, izven mesta trgovanja ali sistematičnega internalizatorja, priložnostno in neredno s primernimi nasprotnimi strankami in vedno v velikem obsegu;

| (3) | "sistematični internalizator" pomeni investicijsko podjetje, ki organizirano,
  redno
  in sistematično posluje za svoj račun tako, da izvršuje naročila strank izven organiziranega trga, večstranskih sistemov trgovanja ali sistema organiziranega trgovanja
  v dvostranskem sistemu
  ; |
| --- | --- |

(3)

"sistematični internalizator" pomeni investicijsko podjetje, ki organizirano,
  redno
  in sistematično posluje za svoj račun tako, da izvršuje naročila strank izven organiziranega trga, večstranskih sistemov trgovanja ali sistema organiziranega trgovanja
  v dvostranskem sistemu
  ;

| (4) | "upravljavec trga" pomeni osebo ali osebe, ki vodijo in/ali upravljajo posle na organiziranem trgu. Upravljavec trga je lahko organizirani trg sam; |
| --- | --- |

(4)

"upravljavec trga" pomeni osebo ali osebe, ki vodijo in/ali upravljajo posle na organiziranem trgu. Upravljavec trga je lahko organizirani trg sam;

| (5) | "organizirani trg" pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja in/ali vodi upravljavec trga in ki združuje ali omogoča združevanje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska – pri čemer se sklene pogodba v zvezi s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje v skladu z njegovimi pravili in/ali sistemi ter za katerega je pridobljeno dovoljenje in ki deluje redno in v skladu z določbami naslova III Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; |
| --- | --- |

(5)

"organizirani trg" pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja in/ali vodi upravljavec trga in ki združuje ali omogoča združevanje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska – pri čemer se sklene pogodba v zvezi s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje v skladu z njegovimi pravili in/ali sistemi ter za katerega je pridobljeno dovoljenje in ki deluje redno in v skladu z določbami naslova III Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

| (6) | "večstranski sistem trgovanja (MTF)" pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter združuje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska – pri čemer se sklene pogodba v skladu z določbami naslova II Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; |
| --- | --- |

(6)

"večstranski sistem trgovanja (MTF)" pomeni večstranski sistem, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter združuje več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi s finančnimi instrumenti – znotraj sistema in v skladu s pravili, ki niso diskrecijska – pri čemer se sklene pogodba v skladu z določbami naslova II Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

| (7) | "sistem organiziranega trgovanja (OTF)" pomeni
  večstranski
  sistem ali instrument, ki ni organizirani trg ali večstranski sistem trgovanja
  ali centralna nasprotna stranka
  , ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter v katerem lahko medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi z
  obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi ali izvedenimi finančnimi instrumenti,
  pri čemer se sklene pogodba v skladu z določbami naslova II Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; |
| --- | --- |

(7)

"sistem organiziranega trgovanja (OTF)" pomeni
  večstranski
  sistem ali instrument, ki ni organizirani trg ali večstranski sistem trgovanja
  ali centralna nasprotna stranka
  , ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga ter v katerem lahko medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb v zvezi z
  obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi ali izvedenimi finančnimi instrumenti,
  pri čemer se sklene pogodba v skladu z določbami naslova II Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

| (8) | "finančni instrument" pomeni instrumente, ki so opredeljeni v oddelku C Priloge I k Direktivi .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; |
| --- | --- |

(8)

"finančni instrument" pomeni instrumente, ki so opredeljeni v oddelku C Priloge I k Direktivi .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

| (9) | "prenosljivi vrednostni papirji" so tisti razredi vrednostnih papirjev, ki se lahko tržijo na trgu kapitala, razen plačilnih instrumentov, kot so:






  (a) | delnice družb in drugi vrednostni papirji, enakovredni delnicam v podjetjih, partnerskih podjetjih ali drugih subjektih, ter potrdila o lastništvu; |
| --- | --- | --- |

(9)

"prenosljivi vrednostni papirji" so tisti razredi vrednostnih papirjev, ki se lahko tržijo na trgu kapitala, razen plačilnih instrumentov, kot so:

(a)

delnice družb in drugi vrednostni papirji, enakovredni delnicam v podjetjih, partnerskih podjetjih ali drugih subjektih, ter potrdila o lastništvu;

| (b) | obveznice in druge oblike listinjenega dolga, vključno s potrdili o lastništvu v zvezi s takimi vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(b)

obveznice in druge oblike listinjenega dolga, vključno s potrdili o lastništvu v zvezi s takimi vrednostnimi papirji;

| (c) | vsi drugi vrednostni papirji, ki dajejo pravico do pridobitve ali prodaje kakršnega koli takega prenosljivega vrednostnega papirja ali ki privedejo do denarnega plačila, določeni glede na prenosljive vrednostne papirje, valute, obrestne mere ali donose, blago ali druge indekse ali ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

vsi drugi vrednostni papirji, ki dajejo pravico do pridobitve ali prodaje kakršnega koli takega prenosljivega vrednostnega papirja ali ki privedejo do denarnega plačila, določeni glede na prenosljive vrednostne papirje, valute, obrestne mere ali donose, blago ali druge indekse ali ukrepe;

| (10) | "potrdila o lastništvu" pomenijo vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki pomenijo lastništvo vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja, pri čemer so lahko uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu in se z njimi trguje neodvisno od vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja; |
| --- | --- |

(10)

"potrdila o lastništvu" pomenijo vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki pomenijo lastništvo vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja, pri čemer so lahko uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu in se z njimi trguje neodvisno od vrednostnih papirjev nerezidenčnega izdajatelja;

| (11) | "investicijski skladi, ki kotirajo na borzi"
  pomeni sklade, pri katerih se vsaj z eno njegovo enoto ali razredom delnic cel dan trguje na vsaj enem organiziranem trgu, večstranski sistem trgovanja ali sistem organiziranega trgovanja z najmanj enim vzdrževalcem trga, ki ukrepa, da zagotovi, da se borzna vrednost njegovih enot ali delnic ne razlikuje bistveno od njihove neto vrednosti in po potrebi od njihovih okvirnih neto vrednosti; |
| --- | --- |

(11)

"investicijski skladi, ki kotirajo na borzi"
  pomeni sklade, pri katerih se vsaj z eno njegovo enoto ali razredom delnic cel dan trguje na vsaj enem organiziranem trgu, večstranski sistem trgovanja ali sistem organiziranega trgovanja z najmanj enim vzdrževalcem trga, ki ukrepa, da zagotovi, da se borzna vrednost njegovih enot ali delnic ne razlikuje bistveno od njihove neto vrednosti in po potrebi od njihovih okvirnih neto vrednosti;

| (12) | "certifikati" pomenijo vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki se v primeru odplačila naložbe s strani izdajatelja uvrščajo pred delnicami, vendar za instrumenti nezavarovanih obveznic in drugimi podobnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(12)

"certifikati" pomenijo vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki se v primeru odplačila naložbe s strani izdajatelja uvrščajo pred delnicami, vendar za instrumenti nezavarovanih obveznic in drugimi podobnimi instrumenti;

| (13) | "strukturirani finančni produkti" pomenijo vrednostne papirje, ki so oblikovani za listinjenje in prenos kreditnega tveganja, povezanega s skladom finančnih sredstev in dajejo lastniku vrednostnih papirjev pravico do prejemanja rednih plačil, ki so odvisna od denarnega toka, ki izhaja iz osnovnih sredstev; |
| --- | --- |

(13)

"strukturirani finančni produkti" pomenijo vrednostne papirje, ki so oblikovani za listinjenje in prenos kreditnega tveganja, povezanega s skladom finančnih sredstev in dajejo lastniku vrednostnih papirjev pravico do prejemanja rednih plačil, ki so odvisna od denarnega toka, ki izhaja iz osnovnih sredstev;

| (14) | "izvedeni finančni instrumenti" pomenijo finančne instrumente, ki so opredeljeni v odstavku 9(c) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] in so navedeni v oddelku C(4) do (10) Priloge I v tej Direktivi; |
| --- | --- |

(14)

"izvedeni finančni instrumenti" pomenijo finančne instrumente, ki so opredeljeni v odstavku 9(c) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] in so navedeni v oddelku C(4) do (10) Priloge I v tej Direktivi;

| (15) | "izvedeni finančni instrumenti na blago" pomenijo finančne instrumente, ki so opredeljeni v odstavku 9(c) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] v zvezi z blagom ali podlago iz oddelka C(5), (6), (7) ali (10) Priloge I v tej Direktivi; |
| --- | --- |

(15)

"izvedeni finančni instrumenti na blago" pomenijo finančne instrumente, ki so opredeljeni v odstavku 9(c) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] v zvezi z blagom ali podlago iz oddelka C(5), (6), (7) ali (10) Priloge I v tej Direktivi;

| (16) | "navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati", pomenijo sporočilo enega od udeležencev drugemu udeležencu v sistemu trgovanja o razpoložljivem trgovskem interesu, ki vsebuje vse potrebne informacije za sklenitev dogovora o trgovanju; |
| --- | --- |

(16)

"navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati", pomenijo sporočilo enega od udeležencev drugemu udeležencu v sistemu trgovanja o razpoložljivem trgovskem interesu, ki vsebuje vse potrebne informacije za sklenitev dogovora o trgovanju;

| (17) | "pristojni organ" pomeni organ, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s
  členom 69
  Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], razen če je v tej direktivi določeno drugače; |
| --- | --- |

(17)

"pristojni organ" pomeni organ, ki ga imenuje posamezna država članica v skladu s
  členom 69
  Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], razen če je v tej direktivi določeno drugače;

| (18) | "sistem odobrenih objav" pomeni osebo, ki je v skladu določbami iz Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve objavljanja poročil o trgovanju v imenu
  mest trgovanja ali
  investicijskih podjetij v skladu s členi 5, 9, 11 in 12 te uredbe; |
| --- | --- |

(18)

"sistem odobrenih objav" pomeni osebo, ki je v skladu določbami iz Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve objavljanja poročil o trgovanju v imenu
  mest trgovanja ali
  investicijskih podjetij v skladu s členi 5, 9, 11 in 12 te uredbe;

| (19) | "ponudnik stalnih informacij" pomeni osebo, ki je v skladu z določbami iz Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve zbiranja poročil o trgovanju za finančne instrumente iz členov 5, 6, 11 in 12 te uredbe iz organiziranih trgov, večstranskih sistemov trgovanja, sistemov organiziranega trgovanja in
  sistemov odobrenih prijav
  ter njihovo združevanje v stalni elektronski tok podatkov v živo, ki v realnem času
  in, kjer je to določeno v členu 66(1) in (2) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], z odlogom
  zagotavlja podatke o ceni in količini za posamezen finančni instrument; |
| --- | --- |

(19)

"ponudnik stalnih informacij" pomeni osebo, ki je v skladu z določbami iz Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve zbiranja poročil o trgovanju za finančne instrumente iz členov 5, 6, 11 in 12 te uredbe iz organiziranih trgov, večstranskih sistemov trgovanja, sistemov organiziranega trgovanja in
  sistemov odobrenih prijav
  ter njihovo združevanje v stalni elektronski tok podatkov v živo, ki v realnem času
  in, kjer je to določeno v členu 66(1) in (2) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], z odlogom
  zagotavlja podatke o ceni in količini za posamezen finančni instrument;

| (20) | "odobreni mehanizem poročanja" pomeni osebo, ki je v skladu z določbami iz Direktive
  .../.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve
  poročanja o podrobnostih poslov pristojnim organom ali ESMA v imenu investicijskih podjetij; |
| --- | --- |

(20)

"odobreni mehanizem poročanja" pomeni osebo, ki je v skladu z določbami iz Direktive
  .../.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] pooblaščena za zagotavljanje storitve
  poročanja o podrobnostih poslov pristojnim organom ali ESMA v imenu investicijskih podjetij;

| (21) | "uprava" pomeni vodstveni organ
  investicijskega podjetja, upravljavca trga ali
  izvajalca storitev sporočanja podatkov, ki opravlja nadzorne in vodstvene funkcije, ima končna pooblastila za odločanje in je pristojen za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev
  investicijskega podjetja, upravljavca trga ali izvajalca storitev sporočanja podatkov
  ,
  vključno
  z osebami, ki dejansko vodijo posle subjekta;
  ▐ |
| --- | --- |

(21)

"uprava" pomeni vodstveni organ
  investicijskega podjetja, upravljavca trga ali
  izvajalca storitev sporočanja podatkov, ki opravlja nadzorne in vodstvene funkcije, ima končna pooblastila za odločanje in je pristojen za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev
  investicijskega podjetja, upravljavca trga ali izvajalca storitev sporočanja podatkov
  ,
  vključno
  z osebami, ki dejansko vodijo posle subjekta;

▐

| (24) | "referenčni
  indeks
  " pomeni kateri koli
  tržni ali široko uporabljani
  trgovinski indeks ali objavljeno število, izračunan z uporabo enačbe za vrednost enega ali več osnovnih sredstev ali cen
  , vključno z izračunanimi cenami, obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi ali ocenami,
  glede na katerega se določi plačljivi znesek na podlagi finančnega instrumenta,
  ki deluje kot standardno merilo uspešnosti ustreznih sredstev ali kategorije ali skupine sredstev
  ; |
| --- | --- |

(24)

"referenčni
  indeks
  " pomeni kateri koli
  tržni ali široko uporabljani
  trgovinski indeks ali objavljeno število, izračunan z uporabo enačbe za vrednost enega ali več osnovnih sredstev ali cen
  , vključno z izračunanimi cenami, obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi ali ocenami,
  glede na katerega se določi plačljivi znesek na podlagi finančnega instrumenta,
  ki deluje kot standardno merilo uspešnosti ustreznih sredstev ali kategorije ali skupine sredstev
  ;

| (25) | "mesto trgovanja" pomeni kateri koli organizirani trg, večstranski sistem trgovanja ali sistem organiziranega trgovanja; |
| --- | --- |

(25)

"mesto trgovanja" pomeni kateri koli organizirani trg, večstranski sistem trgovanja ali sistem organiziranega trgovanja;

| (26) | "centralna nasprotna stranka" pomeni centralno nasprotno stranko
  v smislu točke (1)
  člena 2 ▐ Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(26)

"centralna nasprotna stranka" pomeni centralno nasprotno stranko
  v smislu točke (1)
  člena 2 ▐ Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (26a) | "dogovor o interoperabilnosti" pomeni dogovor o interoperabilnosti v smislu točke (12) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(26a)

"dogovor o interoperabilnosti" pomeni dogovor o interoperabilnosti v smislu točke (12) člena 2 Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (27) | "investicijske storitve in posli" pomenijo storitve in posle
  v smislu točke (1) člena 4(2)
  Direktive .../.../
  EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]; |
| --- | --- |

(27)

"investicijske storitve in posli" pomenijo storitve in posle
  v smislu točke (1) člena 4(2)
  Direktive .../.../
  EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov];

| (28) | "finančna institucija tretje države" pomeni subjekt, ki ima sedež v tretji državi in je pooblaščen ali ima v skladu z zakonodajo te tretje države dovoljenje za opravljanje katerih koli dejavnosti iz Direktive 2006/48/ES, Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], Direktive 2009/138/ES, Direktive 2009/65/ES, Direktive 2003/41/ES ali Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(28)

"finančna institucija tretje države" pomeni subjekt, ki ima sedež v tretji državi in je pooblaščen ali ima v skladu z zakonodajo te tretje države dovoljenje za opravljanje katerih koli dejavnosti iz Direktive 2006/48/ES, Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], Direktive 2009/138/ES, Direktive 2009/65/ES, Direktive 2003/41/ES ali Direktive 2011/61/EU;

| (28a) | "podjetje tretje države" pomeni podjetje tretje države v smislu točke (33d) člena 4(2) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] |
| --- | --- |

(28a)

"podjetje tretje države" pomeni podjetje tretje države v smislu točke (33d) člena 4(2) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]

| (29) | "energetski proizvod na debelo" pomeni pogodbe in izvedene finančne instrumente v smislu člena 2(4) Uredbe
  (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (15)

  ; |
| --- | --- |

(29)

"energetski proizvod na debelo" pomeni pogodbe in izvedene finančne instrumente v smislu člena 2(4) Uredbe
  (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (15)

  ;

| (29a) | "primarna izdaja" pomeni posel z instrumenti s prilagojenimi bistvenimi pogoji, določenimi glede na posebne zahteve finančnih ali nefinančnih nasprotnih strank, ki bi bile v skladu s členom 30 Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] Prilogo II k navedeni direktivi opredeljene kot primerne nasprotne stranke ali profesionalne stranke. |
| --- | --- |

(29a)

"primarna izdaja" pomeni posel z instrumenti s prilagojenimi bistvenimi pogoji, določenimi glede na posebne zahteve finančnih ali nefinančnih nasprotnih strank, ki bi bile v skladu s členom 30 Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] Prilogo II k navedeni direktivi opredeljene kot primerne nasprotne stranke ali profesionalne stranke.

2   Opredelitve iz
  člena 4(2)
  Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]
  se uporabljajo tudi v tej Uredbi
  .

3.   Na Komisijo se
  po posvetovanju z organom ESMA
  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 41, ki določajo nekatere tehnične elemente opredelitev iz točk
  (3), (7), (10) do (16), (18) do (26a), (28) in (29)
  odstavka 1 za njihovo prilagoditev razvoju trga.

Člen 2a

Obveznost trgovanja izven organiziranega trga prek sistematičnih internalizatorjev

1.
     
  Vsi posli z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, ki niso notranji posli v skupini, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki dosegajo mejne vrednosti v členu 13 te uredbe, in niso sklenjeni na organiziranem trgu ali v večstranskem sistemu trgovanja, se sklenejo prek sistematičnega internalizatorja, razen če posel vključuje primarno izdajo instrumenta. Ta zahteva ne velja za velike posle, kot je to določeno v skladu s členom 4.

2.
     
  Vsi posli z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je bil izdan prospekt, emisijskimi kuponi in izvedenimi finančnimi instrumenti, primernimi za kliring ali uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF in za katere ne velja obveznost trgovanja v skladu s členom 26, ki niso sklenjeni na organiziranem trgu, v MTF ali OTF ali na mestu trgovanja v tretji državi, ocenjenem kot enakovrednem v skladu s členom 26(4), in ki dosegajo mejne vrednosti iz člena 17, se sklenejo prek sistematičnega internalizatorja, razen če posel vključuje primarno izdajo instrumenta. Ta zahteva ne velja za velike posle, kot je to določeno v skladu s členom 8.

3.
     
  Če je finančni instrument naveden v odstavku 1 ali 2 se z njim lahko trguje na organiziranem trgu ali se trguje v MTF ali OTF, sistematični internalizator pa ni na voljo, posle se izvršuje prek OTC ne pa prek sistematičnega internalizatorja, za katerega je značilno, da so posli priložnostni in neredni, če:

| (a) | stranke, ki sodelujejo pri poslu so primerne nasprotne stranke ali poklicne stranke; ter: |
| --- | --- |

(a)

stranke, ki sodelujejo pri poslu so primerne nasprotne stranke ali poklicne stranke; ter:

| (b) | je posel velikega obsega; ali |
| --- | --- |

(b)

je posel velikega obsega; ali

| (c) | ni likvidnega trga za obveznice ali razred obveznic, kot je določeno v skladu s členi 7, 8, 13 in 17. |
| --- | --- |

(c)

ni likvidnega trga za obveznice ali razred obveznic, kot je določeno v skladu s členi 7, 8, 13 in 17.

NASLOV II

PREGLEDNOST ZA MESTA TRGOVANJA Z VEČSTRANSKIMI SISTEMI

POGLAVJE 1

PREGLEDNOST ZA LASTNIŠKE VREDNOSTNE PAPIRJE

Člen 3

Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

1.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ▐, objavijo trenutne ponudbene nakupne in prodajne cene ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate ali druge podobne finančne instrumente, uvrščene v trgovanje
  na organiziranem trgu
  ali s katerimi se trguje v MTF ▐. Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ▐, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti.

2.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ▐, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 13 obvezana objavljati svoje ponudbe glede delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminacijski način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij v skladu s prvim odstavkom.

Člen 4

▐ Opustitve
  za lastniške vrednostne papirje

1.   Pristojni organi lahko opustijo obveznost organiziranih trgov ter investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ▐, da objavijo informacije iz člena 3(1), na podlagi tržnega modela ali vrste in obsega naročil v primerih, opredeljenih v skladu z odstavkom 3. Zlasti so pristojni organi pooblaščeni, da lahko opustijo to obveznost v zvezi z: ▐

| — | naročili, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za
  zadevno
  delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument
  ali |
| --- | --- |

—

naročili, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za
  zadevno
  delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument
  ali

| — | trgovalno metodologijo, s katero se cena določi v skladu z referenčno ceno, ki jo ustvari drug sistem, če je ta referenčna cena javno objavljena in jo udeleženci trga na splošno štejejo za zanesljivo referenčno ceno. |
| --- | --- |

—

trgovalno metodologijo, s katero se cena določi v skladu z referenčno ceno, ki jo ustvari drug sistem, če je ta referenčna cena javno objavljena in jo udeleženci trga na splošno štejejo za zanesljivo referenčno ceno.

2.   Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkom 1 pristojni organi obvestijo ESMA in druge pristojne organe o predvideni uporabi vsake posamezne zahteve za opustitev in predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja. Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj
  4 mesece
  pred načrtovanim začetkom veljavnosti opustitve. V
  dveh mesecih
  od prejema obvestila ESMA predloži zadevnemu pristojnemu organu
  nezavezujoče mnenje
  , v katerem oceni združljivost posamezne opustitve z zahtevami iz odstavka 1, ki so opredeljene v delegiranem aktu, sprejetem v skladu z odstavkom 1(b) in (c).
  Pristojni organ odobri opustitve le na podlagi nezavezujočega mnenja organa ESMA.
  Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice s tem ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.

2a.
     
  Pristojni organ prekliče opustitev, odobreno v skladu z odstavkom 1, kot je določeno v skladu z odstavkom 3, če ugotovi, da se opustitev uporablja v nasprotju s prvotnim namenom, ali če meni, da se opustitev uporablja za izogibanje pravilom, določenim v tem členu.

Pred preklicem opustitve in takoj, ko je to mogoče, pristojni organ obvesti ESMA in druge pristojne organe o svoji nameri, da bo posredoval vse razloge. ESMA v enem mesecu po prejetju obvestila izda nezavezujoče mnenje zadevnemu pristojnemu organu. Pristojni organ po prejetju mnenja uveljavi svojo odločitev.

3.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

| (a) | razpon ponujenih nakupnih in prodajnih cen ali določenih ponudb ustvarjalcev trga ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

razpon ponujenih nakupnih in prodajnih cen ali določenih ponudb ustvarjalcev trga ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta;

| (b) | obseg ali vrsto naročil, pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

obseg ali vrsto naročil, pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta;

| (c) | podrobni sistemi za uporabo obveznosti razkritja pred trgovanjem v členu 3
  za metode trgovanja, ki jih uporabljajo organizirani trgi
  in večstranski sistemi trgovanja,
  ki sklepajo posle z rednimi dražbami, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta
  ali z dogovorjenimi posli. |
| --- | --- |

(c)

podrobni sistemi za uporabo obveznosti razkritja pred trgovanjem v členu 3
  za metode trgovanja, ki jih uporabljajo organizirani trgi
  in večstranski sistemi trgovanja,
  ki sklepajo posle z rednimi dražbami, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta
  ali z dogovorjenimi posli.

4.   Oprostitve, ki jih odobrijo pristojni organi v skladu s členoma 29(2) in 44(2) Direktive 2004/39/ES in členi 18, 19 in 20 Uredbe (ES) št. 1287/2006 pred ... (16), preuči ESMA do ... (17) ESMA izda mnenje zadevnemu pristojnemu organu, v katerem oceni stalno združljivost vsake od teh oprostitev z zahtevami, določenimi v tej uredbi in v delegiranih aktih na podlagi te uredbe.

Člen 5

Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

1.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ▐, objavijo
  prek sistema odobrenih objav (APA)
  ceno, obseg in uro izvršenih poslov za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, uvrščene v trgovanje
  na organiziranem trgu
  ali s katerimi se trguje v MTF ▐. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ▐, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno, kolikor je to tehnično izvedljivo.

2.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ▐, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 19 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, pod razumnimi poslovnimi pogoji in na nediskriminacijski način zagotovijo
  dejanski
  dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij v skladu z odstavkom 1.

Člen 6

Pooblastilo za odlog objave

1.   Pristojni organi lahko organizirane trge pooblastijo, da določijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi njihove vrste in obsega. Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti o poslih, ki so veliki v primerjavi z običajnim trgom za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument ali zadevni razred delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ▐, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave podrobnosti o trgovanju in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.

Kadar zadevni pristojni organ odobri odlog objave in se pristojni organ druge države članice s tem ne strinja ali se ne strinja z dejansko uporabo odobritve, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

2.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

| (a) | podrobnosti, ki jih morajo organizirani trgi in investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji ter investicijskimi podjetji in organiziranimi trgi, ki upravljajo MTF ▐, navesti v okviru informacij, ki jih je treba dati na voljo javnosti za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti, ki jih morajo organizirani trgi in investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji ter investicijskimi podjetji in organiziranimi trgi, ki upravljajo MTF ▐, navesti v okviru informacij, ki jih je treba dati na voljo javnosti za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta;

| (b) | pogoje, pod katerimi se organizirani trg ali investicijsko podjetje, vključno s sistematičnim internalizatorjem, investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja MTF ▐, pooblasti za odlog objave poslov, in merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere je zaradi njihovega obsega ali vrste
  , vključno s profilom likvidnosti,
  zadevne delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta odložena objava dovoljena za vsak zadevni razred finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi se organizirani trg ali investicijsko podjetje, vključno s sistematičnim internalizatorjem, investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja MTF ▐, pooblasti za odlog objave poslov, in merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere je zaradi njihovega obsega ali vrste
  , vključno s profilom likvidnosti,
  zadevne delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta odložena objava dovoljena za vsak zadevni razred finančnega instrumenta.

POGLAVJE 2

PREGLEDNOST ZA NELASTNIŠKE VREDNOSTNE PAPIRJE

Člen 7

Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi in izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF na podlagi sistema trgovanja, s katerim se upravlja, objavijo cene in globino trgovskih interesov pri teh cenah za naročila ali ponudbe, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za obveznice in strukturirane finančne produkte, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je bil izdan prospekt
  in ki so v zadostni meri likvidni
  , emisijske kupone ter izvedene finančne instrumente,
  za katere veljajo obveznosti trgovanja iz člena 24
  . Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti.
  Obveznost objave ne velja za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti nefinančnih nasprotnih strank, pri katerih je mogoče objektivno izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice nefinančne nasprotne stranke ali te skupine.

Zahteve, določene v prvem pododstavku, se umerijo glede na obseg izdaje in posla ter upoštevajo interese izdajateljev in vlagateljev ter finančno stabilnost. Zahteve iz tega člena se uporabljajo le za finančne instrumente, za katere je bilo ugotovljeno, da so dovolj likvidni, ali za katere obstaja likviden trg. Če se o poslih dogovorijo profesionalne in primerne nasprotne stranke prek glasovnega pogajanja, je treba objaviti okvirne cene pred trgovanjem, ki so čim bližje ceni posla, kot je to mogoče razumno doseči.

2.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 17 obvezana objavljati svoje ponudbe glede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, emisijskih kuponov in izvedenih finančnih instrumentov, pod razumnimi poslovnimi pogoji in na nediskriminacijski način zagotovijo
  dejanski
  dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.

Člen 8

▐ Opustitve
  za nelastniške vrednostne papirje

1.   Pristojni organi lahko opustijo obveznost organiziranih trgov ter investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, da objavijo informacije iz člena 7(1), za posebne sklope produktov, na podlagi ▐ likvidnosti
  in drugih meril
  , opredeljenih v skladu z odstavkom 4:

2.   Pristojni organi lahko opustijo obveznost organiziranih trgov ter investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo MTF ali OTF, da objavijo informacije iz člena 7(1), na podlagi vrste in obsega naročil ter metode trgovanja v skladu z odstavkom 4 tega člena. Zlasti morajo imeti pristojni organi možnost, da opustijo to obveznost v zvezi z naročili, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za obveznico, strukturirani finančni produkt, emisijske kupone ali izvedeni finančni instrument ali vrsto zadevne obveznice, strukturiranega finančnega produkta, emisijskega kupona ali izvedenega finančnega instrumenta.

3.   Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkoma 1 in 2 pristojni organi obvestijo ESMA in druge pristojne organe o načrtovani uporabi opustitev in predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja. Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj
  štiri mesece
  pred načrtovanim začetkom veljavnosti opustitve. V
  dveh mesecih
  od prejema obvestila ESMA predloži
  nezavezujoče
  mnenje zadevnemu pristojnemu organu, v katerem oceni združljivost vsake posamezne zahteve za opustitev z zahtevami iz odstavkov 1 in 2, ki so opredeljene v delegiranem aktu, sprejetem v skladu z odstavkom 4(b).
  Pristojni organ odobri opustitve le na podlagi nezavezujočega mnenja organa ESMA.
  Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice s tem ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.

3a.
     
  Pristojni organ prekliče opustitev, odobreno v skladu z odstavkom 1, kot je določeno v skladu z odstavkom 4, če ugotovi, da se opustitev uporablja v nasprotju s prvotnim namenom, ali če meni, da se opustitev uporablja za izogibanje pravilom, določenim v tem členu.

Pred preklicem opustitve in takoj, ko je to mogoče, pristojni organi obvestijo organ ESMA in druge pristojne organe o svoji nameri, da bodo posredovali vse razloge. ESMA v enem mesecu po prejetju obvestila izda nezavezujoče mnenje zadevnemu pristojnemu organu. Pristojni organ po prejetju mnenja uveljavi svojo odločitev.

3b.
     
  Kadar se likvidnost obveznice ali razreda obveznic zniža pod prag iz odstavka 3c, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor enega ali več mest trgovanja, na katerih se trguje s tem finančnim instrumentom, začasno opusti obveznosti iz člena 7(1). Ta prag se določi na podlagi objektivnih meril.

Odložitev velja najprej največ tri mesece od datuma objave na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa. Če so razlogi za odložitev še vedno veljavni, se lahko takšna odložitev podaljša, vendar največ za tri mesece naenkrat. Če se odložitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

Zadevni pristojni organ pred opustitvijo ali podaljšanjem opustitve v skladu s tem odstavkom obvesti ESMA o svojem predlogu in navede vse razloge. ESMA v najkrajšem možnem času predloži pristojnemu organu svoje mnenje o tem, ali so nastale razmere iz tega odstavka.

3c.
     
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo parametre in metode za izračun praga likvidnosti iz prvega odstavka.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do ... (18).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Parametri in metode, na podlagi katerih države članice izračunajo prag, se določijo tako, da prag, ko je dosežen, predstavlja bistveno znižanje prometa na mestih trgovanja, ki jih nadzoruje priglasitveni organ, glede na povprečno višino prometa na teh mestih trgovanja za zadevni finančni instrument.

4.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

| (a) | razpon naročil ali ponudb ter cene in globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 7(1); |
| --- | --- |

(a)

razpon naročil ali ponudb ter cene in globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 7(1);

| (aa) | umerjanje zahtev v členu 7(1) in členu 17(1) za obseg izdaje in poslov in za objavo okvirnih cen pred trgovanjem v dogovorjenih poslih; ter |
| --- | --- |

(aa)

umerjanje zahtev v členu 7(1) in členu 17(1) za obseg izdaje in poslov in za objavo okvirnih cen pred trgovanjem v dogovorjenih poslih; ter

| (b) | pogoje, pod katerimi se lahko za posamezen razred zadevnega finančnega instrumenta opusti razkritje pred trgovanjem v skladu z odstavkoma 1 in 2, pri čemer se upoštevajo:
  ▐






  (iii) | profil likvidnosti, vključno s številom in vrsto udeležencev na določenem trgu ter kakršnimi koli drugimi ustreznimi merili za oceno likvidnosti
  za določen finančni instrument
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi se lahko za posamezen razred zadevnega finančnega instrumenta opusti razkritje pred trgovanjem v skladu z odstavkoma 1 in 2, pri čemer se upoštevajo:

▐

(iii)

profil likvidnosti, vključno s številom in vrsto udeležencev na določenem trgu ter kakršnimi koli drugimi ustreznimi merili za oceno likvidnosti
  za določen finančni instrument
  ;

| (iv) | obseg ali vrsta naročil
  , zlasti da se omogoči ustrezno razlikovanje med maloprodajnimi in drugimi trgi
  ter obseg in vrsta izdaje finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(iv)

obseg ali vrsta naročil
  , zlasti da se omogoči ustrezno razlikovanje med maloprodajnimi in drugimi trgi
  ter obseg in vrsta izdaje finančnega instrumenta.

▐

Člen 9

Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi in izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF preko APA objavijo ceno, obseg in čas opravljenih poslov za obveznice in strukturirane finančne produkte, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je bil izdan prospekt, emisijske kupone ter izvedene finančne instrumente, uvrščene v trgovanje
  na organiziranem trgu
  ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF. Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno ob razumnih poslovnih pogojih.

2   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 20 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih za obveznice, strukturirane finančne produkte, emisijske kupone in izvedene finančne instrumente, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminacijski način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz prvega odstavka.

Člen 10

Pooblastilo za odlog objave

1.   Pristojni organi lahko pooblastijo organizirane trge ter investicijska podjetja in upravljavce trga, ki upravljajo MTF ali OTF, da predvidijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi njihove vrste in obsega
  ter profila likvidnosti finančnega instrumenta
  . Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti o poslih, ki
  presegajo 100 000 EUR ali so sicer obsežni
  , v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno obveznico, strukturirani finančni produkt, emisijski kupon ali izvedeni finančni instrument ali zadevni razred obveznice, strukturiranega finančnega proizvoda, emisijskega kupona ali izvedenega finančnega instrumenta
  ali če se likvidnost zniža pod prag iz odstavka 8(3b)
  .

2.   Organizirani trgi ter investicijska podjetja in upravljavci trga, ki upravljajo MTF ali OTF, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave podrobnosti o trgovanju ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti, ki zagotovi naložbe. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.

3.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo:

| (a) | podrobnosti, ki jih morajo organizirani trgi in investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji ter investicijskimi podjetji in organiziranimi trgi, ki upravljajo MTF ali OTF, navesti v okviru informacij, ki jih je treba dati na voljo javnosti za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti, ki jih morajo organizirani trgi in investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji ter investicijskimi podjetji in organiziranimi trgi, ki upravljajo MTF ali OTF, navesti v okviru informacij, ki jih je treba dati na voljo javnosti za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta;

| (b) | pogoje, pod katerimi se organizirani trg ali investicijsko podjetje, vključno s sistematičnimi internalizatorji, investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja MTF ali OTF, pooblasti za odloženo objavo poslov, in merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere so zaradi njihovega obsega ali vrste
  , vključno profilom likvidnosti,
  obveznice, strukturiranega finančnega produkta, emisijskega kupona ali izvedenega finančnega instrumenta
  dovoljeni
  odložena objava
  in/ali opustitev obsega posla in/ali združevanje poslov
  , za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi se organizirani trg ali investicijsko podjetje, vključno s sistematičnimi internalizatorji, investicijskim podjetjem ali upravljavcem trga, ki upravlja MTF ali OTF, pooblasti za odloženo objavo poslov, in merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere so zaradi njihovega obsega ali vrste
  , vključno profilom likvidnosti,
  obveznice, strukturiranega finančnega produkta, emisijskega kupona ali izvedenega finančnega instrumenta
  dovoljeni
  odložena objava
  in/ali opustitev obsega posla in/ali združevanje poslov
  , za vsak razred zadevnega finančnega instrumenta.

POGLAVJE 3

OBVEZNOST GLEDE ZAGOTAVLJANJA PODATKOV O TRGOVANJU OB LOČENIH IN RAZUMNIH POSLOVNIH POGOJIH

Člen 11

Obveznost zagotovitve ločene razpoložljivosti podatkov pred trgovanjem in po njem

1.   Organizirani trgi ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo MTF in,
  kjer je to primerno
  , OTF, dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3 do 10, na voljo javnosti, tako da podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem zagotovijo ločeno.

2.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41
  po posvetovanju z organom ESMA
  sprejme ukrepe, ki določajo zagotavljanje podatkov za preglednost pred trgovanjem in po njem, vključno z ravnijo razdruževanja podatkov za objavo v skladu z odstavkom 1.

Člen 12

Obveznost zagotovitve razpoložljivosti podatkov pred trgovanjem in po njem ob razumnih poslovnih pogojih

1   Organizirani trgi, MTF in
  kjer je to primerno
  OTF
  ,
  dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3 do 10, na voljo javnosti ob razumnih poslovnih pogojih in zagotovijo
  učinkovit, nediskriminatoren dostop do njih
  . Informacije so brezplačno na voljo 15 minut po objavi posla.

2.   Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 41 pojasni razumne poslovne pogoje za objavo informacij v skladu z odstavkom 1.

NASLOV III

PREGLEDNOST ZA SISTEMATIČNE INTERNALIZATORJE IN INVESTICIJSKA PODJETJA, KI TRGUJEJO NA PROSTEM TRGU

Člen 13

Obveznost investicijskih podjetij, da objavijo zavezujoče ponudbe

1.   Sistematični internalizatorji za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente objavijo zavezujočo ponudbo za zadevne delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, ki kotirajo na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, uvrščene v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v MTF ▐, za katere so sistematični internalizatorji ter za katere obstaja likvidni trg. V primeru delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, za katere likvidni trg ne obstaja, sistematični internalizatorji razkrijejo ponudbe svojim strankam na njihovo zahtevo.

2.   Ta člen ter členi 14, 15 in 16 se uporabljajo za sistematične internalizatorje pri opravljanju poslov z obsegom do standardnega tržnega obsega. Za sistematične internalizatorje, ki opravljajo samo posle z obsegom nad standardnim tržnim obsegom, določbe tega člena ne veljajo.

3.   Sistematični internalizatorji se lahko odločijo za obseg ali obsege, za katere bodo dajali ponudbe. Najmanjši dovoljeni obseg ponudbe je vsaj enak 10 % standardnega tržnega obsega delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta. Za posamezno delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument mora vsaka ponudba zajemati zavezujočo nakupno ceno in prodajno ceno ali cene za obseg ali obsege do standardnega tržnega obsega za razred delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov ali drugih podobnih finančnih instrumentov, kateremu finančni instrument pripada. Cena ali cene odražajo tudi prevladujoče tržne pogoje za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument.

4.   Delnice, potrdila o lastništvu, investicijski skladi, ki kotira na borzi, certifikati in drugi podobni finančni instrumenti se razvrstijo v razrede glede na aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom. Standardni tržni obseg za posamezen razred delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov je obseg, ki predstavlja aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi s finančnimi instrumenti v posameznem razredu.

5.   Trg posamezne delnice, potrdila o lastništvu, investicijskega sklada, ki kotira na borzi, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta zajema vsa naročila, izvršena v Evropski uniji v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom, razen naročil, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom.

6.   Pristojni organ trga, ki je za posamezno delnico, potrdilo o lastništvu, investicijski sklad, ki kotira na borzi, certifikat ali drug podoben finančni instrument najpomembnejši trg kar zadeva likvidnost, kakor je opredeljeno v členu 23, najmanj enkrat letno na podlagi aritmetične povprečne vrednosti naročil, izvršenih na trgu v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom, določi razred, ki mu zadevni finančni instrument pripada. Ta informacija se javno objavi za vse udeležence na trgu
  in posreduje organu ESMA, ki jo objavi na svojem spletnem mestu
  .

7.   Za zagotovitev učinkovitega vrednotenja delnic, potrdil o lastništvu, skladov, s katerimi se trguje na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov ter povečanje možnosti, da investicijska podjetja svojim strankam zagotovijo najboljši posel, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, ki določajo elemente v zvezi z objavo zavezujoče ponudbe za delnice, kot je navedena v odstavku 1 ter v zvezi z standardno velikostjo trga iz odstavka 2.

Člen 14

Izvrševanje naročil strank

1.   Sistematični internalizatorji redno in stalno objavljajo svoje ponudbe v času običajnih ur trgovanja. Svoje ponudbe lahko kadar koli posodobijo. V izrednih tržnih okoliščinah jim je dovoljeno tudi, da svoje ponudbe umaknejo.

Ponudba se objavi na način, ki je lahko dostopen drugim udeležencem na trgu na razumni poslovni podlagi.

2.   Sistematični internalizatorji ob upoštevanju določb iz člena 27 Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] izvršujejo naročila, ki jih prejmejo od svojih strank v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, za katere so sistematični internalizatorji, po cenah, ponujenih ob prejetju naročila.

Vseeno lahko ta naročila izvršijo po ugodnejši ceni v utemeljenih primerih, če je ta cena v okviru javno objavljenega razpona blizu tržnim pogojem.

3.   Sistematični internalizatorji lahko izvršijo tudi naročila, ki jih prejmejo od svojih profesionalnih strank, po cenah, ki so drugačne od njihovih ponujenih cen, pri čemer jim ni treba izpolnjevati zahtev iz drugega odstavka, pri poslih, pri katerih je izvršitev v več vrednostnih papirjih del enega posla, ali pri naročilih, za katera veljajo drugačni pogoji kot trenutna tržna cena

4.   Če sistematični internalizator, ki ponuja samo eno ponudbo ali katerega najvišja ponudba je nižja od standardne velikosti trga, od stranke prejme naročilo, ki je večje od velikosti njegove ponudbe, vendar manjše od standardne velikosti trga, se lahko odloči izvršiti del naročila, ki presega velikost ponudbe, če se naročilo izvede po ponujeni ceni, razen če je v skladu s pogoji iz prejšnjih dveh odstavkov dovoljeno drugače. Če sistematični internalizator ponuja za različne velikosti in prejme naročilo med temi velikostmi, ki se ga odloči izvršiti, naročilo izvrši po eni od ponujenih cen v skladu z določbami člena 28 Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], razen če je drugače dovoljeno v skladu s pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

5.   Za zagotovitev učinkovitega vrednotenja delnic, potrdil o lastništvu, skladov, s katerimi se trguje na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov ter povečanje možnosti, da investicijska podjetja svojim strankam zagotovijo najboljši posel, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme merila, ki določajo, kdaj cene padejo znotraj javnega obsega blizu tržnim pogojem iz odstavka 2.

6.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41
  po posvetovanju z organom ESMA
  sprejme ukrepe, ki pojasnjujejo, kaj pomeni razumna komercialna podlaga za javno objavo ponudb, kot je določeno v odstavku 1.

Člen 15

Obveznosti pristojnih organov

Pristojni organi preverijo:

| (a) | ali investicijska podjetja redno posodabljajo ponujene nakupne in prodajne cene, objavljene v skladu s členom 13, in vzdržujejo cene, ki odražajo prevladujoče tržne pogoje; |
| --- | --- |

(a)

ali investicijska podjetja redno posodabljajo ponujene nakupne in prodajne cene, objavljene v skladu s členom 13, in vzdržujejo cene, ki odražajo prevladujoče tržne pogoje;

| (b) | ali investicijska podjetja izpolnjujejo pogoje za izboljšanje cen iz člena 14(2). |
| --- | --- |

(b)

ali investicijska podjetja izpolnjujejo pogoje za izboljšanje cen iz člena 14(2).

Člen 16

Dostop do ponudb

1   Sistematičnim internalizatorjem je dovoljeno, da se na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven nediskriminatoren način odločijo za vlagatelje, ki jim dajo dostop do svojih ponudb. Za ta namen obstajajo jasni standardi, ki veljajo za dostop do njihovih ponudb. Sistematični internalizatorji lahko na podlagi poslovnih vidikov, kot so kreditna sposobnost vlagatelja, tveganje pogodbene stranke in končna poravnava posla, zavrnejo vzpostavitev poslovnega odnosa z vlagatelji ali ga prekinejo.

2.   Da bi omejili tveganje zaradi izpostavljenosti več poslom v zvezi z isto stranko, je sistematičnim internalizatorjem dovoljeno na nediskriminacijski način omejiti število poslov v zvezi z isto stranko, za katere se zavežejo, da jih bodo opravili po objavljenih pogojih. Dovoljeno jim je tudi, da na nediskriminacijski način in v skladu z določbami člena 28 Direktive.../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] omejijo skupno število hkratnih poslov za različne stranke, če je to dovoljeno le, kadar število in/ali velikost naročil strank znatno presega normo.

3.   Da bi zagotovila učinkovito vrednotenje delnic, potrdil o lastništvu, investicijskih skladov, ki kotirajo na borzi, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov in daje investicijskim podjetjem najboljše možnosti, da dosežejo najboljše posle za svoje stranke, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41
  po posvetovanju z organom ESMA
  sprejme ukrepe, ki določajo:

| (a) | merila za določanje, kdaj se ponudba objavlja redno in stalno ter je lahko dostopna, in načine, na katere lahko investicijska podjetja izpolnijo obveznost objavljanja ponudb, kar zajema naslednje možnosti objave:






  (i) | prek sistema katerega koli organiziranega trga, ki je zadevni instrument uvrstil v trgovanje; |
| --- | --- | --- |

(a)

merila za določanje, kdaj se ponudba objavlja redno in stalno ter je lahko dostopna, in načine, na katere lahko investicijska podjetja izpolnijo obveznost objavljanja ponudb, kar zajema naslednje možnosti objave:

(i)

prek sistema katerega koli organiziranega trga, ki je zadevni instrument uvrstil v trgovanje;

| (ii) | prek sistema odobrenih objav (APA); |
| --- | --- |

(ii)

prek sistema odobrenih objav (APA);

| (iii) | prek lastnega sistema; |
| --- | --- |

(iii)

prek lastnega sistema;

| (b) | merila za določanje poslov, pri katerih je izvršitev za več vrednostnih papirjev del enega posla, ali naročil, za katere veljajo drugačni pogoji od trenutne tržne cene; |
| --- | --- |

(b)

merila za določanje poslov, pri katerih je izvršitev za več vrednostnih papirjev del enega posla, ali naročil, za katere veljajo drugačni pogoji od trenutne tržne cene;

| (c) | merila za določanje, kaj se lahko šteje za izredne tržne okoliščine, ki dovoljujejo umik ponudb, in pogoje za posodabljanje ponudb; |
| --- | --- |

(c)

merila za določanje, kaj se lahko šteje za izredne tržne okoliščine, ki dovoljujejo umik ponudb, in pogoje za posodabljanje ponudb;

| (d) | merila za določanje, kdaj število in/ali obseg naročil strank znatno presega normo, kot je navedeno v odstavku 2; |
| --- | --- |

(d)

merila za določanje, kdaj število in/ali obseg naročil strank znatno presega normo, kot je navedeno v odstavku 2;

| (e) | merila za določanje, kdaj so cene v okviru javnega obsega blizu tržnim pogojem, kot je navedeno v členu 14(2). |
| --- | --- |

(e)

merila za določanje, kdaj so cene v okviru javnega obsega blizu tržnim pogojem, kot je navedeno v členu 14(2).

Člen 17

Obveznost objavljanja zavezujočih ponudb glede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, emisijskih kuponov in izvedenih finančnih instrumentov

1.   Sistematični internalizatorji zagotovijo zavezujoče ponudbe glede tistih obveznic ali strukturiranih finančnih produktov, uvrščenih v trgovanje na organiziranem trgu,
  za katere je bil izdan prospekt
  , emisijskih kuponov ter izvedenih finančnih instrumentov, ki so primerni za kliring ali so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF,
  za katere so sistematični internalizatorji in za katere obstaja likviden trg v skladu s pogoji iz členov 7 in 8
  , če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | k ponudbi jih pozove stranka sistematičnega internalizatorja; |
| --- | --- |

(a)

k ponudbi jih pozove stranka sistematičnega internalizatorja;

| (b) | se strinjajo z zagotovitvijo ponudbe. |
| --- | --- |

(b)

se strinjajo z zagotovitvijo ponudbe.

1a.
     
  Obveznost iz odstavka 1 se umeri v skladu s členom 7(1) in členom 8(4)(aa) in se lahko opusti, če so izpolnjeni pogoji iz člena 8(4)(b).

1b.
     
  Sistematični internalizatorji lahko kadar koli posodobijo svoje ponudbe, da bi upoštevali spremembe tržnih pogojev ali odpravili napake. V izrednih tržnih okoliščinah jim je dovoljeno tudi, da svoje ponudbe umaknejo.

2.   Sistematični internalizatorji dajo zavezujoče ponudbe, zagotovljene v skladu z odstavkom 1, na voljo drugim strankam investicijskega podjetja na objektiven nediskriminacijski način in na podlagi svoje poslovne politike,
  pod pogojem, da je ponudbeni obseg enak obsegu, ki je značilen za instrument, ali manjši od njega
  .
  Sistematični internalizatorji lahko na podlagi poslovnih vidikov, kot so kreditna sposobnost vlagatelja, tveganje pogodbene stranke in tveganje poravnave, zavrnejo vzpostavitev poslovnega odnosa z vlagatelji ali ga prekinejo.

3.   Sistematični internalizatorji se zavežejo, da bodo opravili posle za katero koli drugo stranko, kateri je ponudba dana na voljo v skladu z
  njihovo trgovinsko politiko
  , če je ponudbeni obseg enak obsegu, ki je značilen za
  finančni
  instrument, ali manjši od njega.

4.   Sistematičnim internalizatorjem je dovoljeno na nediskriminacijski in pregleden način omejiti število poslov, za katere se zavežejo, da jih bodo opravili za stranke, v skladu s katero koli ponudbo.

5.   Ponudbe, ki so zagotovljene v skladu z odstavkom 1 in je njihov obseg enak ali manjši od obsega iz
  odstavkov 2 in 3
  , se objavijo na način, ki je lahko dostopen drugim udeležencem na trgu ob razumnih poslovnih pogojih.

6.   Ponudbe zagotavljajo, da podjetje
  po potrebi
  izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 27 Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], in odražajo prevladujoče tržne pogoje v zvezi s cenami, po katerih se sklepajo posli za iste ali podobne instrumente na organiziranih trgih, v MTF ali OTF.

Člen 18

Spremljanje, ki ga izvaja ESMA

1.   Pristojni organi in ESMA spremljajo uporabo
  člena 17
  v zvezi z obsegi, za katere se dajejo ponudbe na voljo strankam investicijskega podjetja in drugim udeležencem na trgu, glede na druge dejavnosti trgovanja podjetja ter v kolikšni meri ponudbe odražajo prevladujoče tržne pogoje v zvezi s posli za iste ali podobne instrumente, ki se izvajajo na organiziranih trgih, v MTF ali OTF. Do
  ... (19)

  , organ ESMA poroča Komisiji o uporabi
  tega člena
  . V primeru pomembnih dejavnosti objavljanja ponudb in trgovanja, ki nekoliko presegajo prag iz člena 17(3) ali ne upoštevajo prevladujočih tržnih pogojev,
  ESMA
  poroča Komisiji pred navedenim rokom.

2.   Komisija
  po posvetovanju z organom ESMA
  sprejme delegirane akte v skladu s členom 41, ki določajo obsege
  , specifične za posamezen finančni instrument,
  iz
  člena 17(2) in
  (3), pri katerih podjetje
  posreduje zavezujoče ponudbe drugim strankam in se zaveže, da
  sklene posle s katerimi koli drugimi strankami, ki jim je ponudba dana na voljo.
  Do trenutka, ko se z delegiranimi akti določi višji prag za specifičen finančni instrument, je velikost, specifična za finančni instrument 100 000 EUR.

3.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 41, v katerih pojasni, kaj se pojmujejo kot razumni poslovni pogoji za objavo ponudb v skladu s členom 17(5).

Člen 19

Razkritje po trgovanju s strani investicijskih podjetij, vključno s sistematičnimi internalizatorji, v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti

1.   Investicijska podjetja, ki za svoj račun ali v imenu strank sklenejo posle z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v MTF ▐, objavljajo
  čim bolj sprotno, kolikor je to tehnično izvedljivo
  , obseg in ceno teh poslov ter čas njihove sklenitve. Te informacije se objavijo prek sistema odobrenih objav.

2.   Informacije, objavljane v skladu z odstavkom 1, in časovni okviri, v katerih so objavljene, so skladni z zahtevami, sprejetimi v skladu s členom 6. Če ukrepi, sprejeti v skladu s členom 6, določajo odlog poročanja za nekatere kategorije poslov z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, se ta možnost uporablja tudi za te posle, če se opravljajo zunaj organiziranih trgov
  ali
  MTF ▐.

3.   Komisija v skladu s členom 41 sprejme delegirane akte za opredelitev:

| (a) | identifikatorje za različne vrste poslov iz tega člena, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki; |
| --- | --- |

(a)

identifikatorje za različne vrste poslov iz tega člena, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;

| (b) | elemente obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

elemente obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje instrumenta.

Člen 20

Razkritje po trgovanju s strani investicijskih podjetij, vključno s sistematičnimi internalizatorji, v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi in izvedenimi finančnimi instrumenti

1.   Investicijska podjetja, ki za svoj račun ali v imenu strank sklenejo posle z obveznicami in strukturiranimi finančnimi produkti, uvrščenimi v trgovanje na organiziranem trgu ali za katere je bil izdan prospekt, emisijskimi kuponi ter izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring ▐ v skladu s
  členom 5(2)
  Uredbe (EU) št. 648/2012 ali so uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF, objavijo obseg in ceno teh poslov ter čas njihove sklenitve. Te informacije se objavijo prek sistema odobrenih objav.

2.   Informacije, objavljane v skladu z odstavkom 1, in časovni okviri, v katerih so objavljene, so skladni z zahtevami, sprejetimi v skladu s členom 10. Če ukrepi, sprejeti v skladu s členom 10, določajo odlog poročanja
  in/ali združeno poročanje in/ali opustitev obsega posla
  za nekatere kategorije poslov z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, emisijskimi kuponi ali izvedenimi finančnimi instrumenti, se ta možnost uporablja tudi za te posle, če se opravljajo zunaj organiziranih trgov, MTF ali OTF.

3.   Komisija v skladu s členom 41 sprejme delegirane akte za opredelitev:

| (a) | identifikatorje za različne vrste poslov iz tega člena, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki; |
| --- | --- |

(a)

identifikatorje za različne vrste poslov iz tega člena, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;

| (b) | merila glede obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

merila glede obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje instrumenta.

NASLOV IV

POROČANJE O POSLIH

Člen 21

Obveznost ohranjanja celovitosti trgov

Brez poseganja v dodelitev odgovornosti za izvajanje določb Uredbe(EU) št. .../... [nova uredba o zlorabi trga] pristojni organi, ki jih usklajuje ESMA v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1095/2010, spremljajo posle investicijskih podjetij za zagotovitev, da ravnajo pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja celovitost trga.

Člen 22

Obveznost vodenja evidenc

1.   Investicijska podjetja najmanj pet let dajejo pristojnemu organu na voljo zadevne podatke v zvezi z vsemi posli s finančnimi instrumenti, ki so jih opravila za lastni račun ali v imenu stranke. V primeru poslov, opravljenih v imenu strank, evidence zajemajo vse informacije in podrobnosti glede istovetnosti strank ter informacije, zahtevane v skladu z Direktivo 2005/60/ES. ESMA lahko v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zahteva dostop do teh informacij.

2.   Upravljavec organiziranega trga, MFT ali OTF najmanj pet let daje pristojnemu organu na voljo zadevne podatke v zvezi z vsemi naročili finančnih instrumentov, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov. Evidence zajemajo vse podrobnosti, potrebne za namene iz
  člena 23(1) in (3)
  . Organ ESMA opravlja vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z dostopom pristojnih organov do informacij s strani v skladu z določbami iz tega odstavka.

Člen 23

Obveznost poročanja o poslih

1.   Investicijska podjetja, ki izvršujejo posle s finančnimi instrumenti, pristojnemu organu poročajo o podrobnostih teh poslov čim prej in najpozneje do konca naslednjega delovnega dne. Pristojni organi v skladu s členom 89 Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] uvedejo potrebno ureditev za zagotovitev, da tudi
  ESMA in
  pristojni organ najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost takih finančnih instrumentov, prejmeta te informacije.

2.   
  Odstavek 1 velja za naslednje finančne instrumente, s katerimi se trguje izven mesta trgovanja:

| (a) | finančni instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja; |
| --- | --- |

(a)

finančni instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja;

| (b) | finančni instrumenti, katerih osnova je finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja; ter |
| --- | --- |

(b)

finančni instrumenti, katerih osnova je finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja; ter

| (c) | finančni instrumenti, katerih osnova je indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. |
| --- | --- |

(c)

finančni instrumenti, katerih osnova je indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja.

3.   Poročila zlasti vsebujejo podrobnosti o
  vrsti, razredu sredstev
  , imenih in številkah kupljenih ali prodanih instrumentov, količini, datumih in urah izvrševanja, cenah poslov, označbah za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvedlo zadeven posel, označbah za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki so odgovorni za investicijske odločitve in izvajanje poslov, ter načinu identifikacije zadevnega investicijskega podjetja
  , in označbah za opredelitev kratke prodaje delnice ali dolžniškega instrumenta, ki ga je izdala država v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 236/2012
  . Pri poslih, ki niso izvedeni na organiziranem trgu, v MTF ali OTF, poročila vključujejo tudi označbo za vrste poslov v skladu z ukrepi, ki jih je treba sprejeti na podlagi členov 19(3)(a) in 20(3)(a).
  Za izvedene finančne instrumente na blago se v poročilih prav tako navede, ali posel zmanjšuje tveganje na način, ki je objektivno merljiv, v skladu s členom 59 Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov].

4.   Investicijska podjetja, ki posredujejo naročila, pri posredovanju zadevnega naročila navedejo
  pri vrsti in razredu sredstev
  vse podrobnosti, potrebne za namene iz odstavkov 1 in 3. Namesto vključitve označb za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje posredovalo zadevno naročilo, ali označb za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki so odgovorni za investicijske odločitve in izvrševanje poslov, se lahko investicijsko podjetje odloči tudi za poročanje o posredovanem naročilu v skladu z zahtevami iz odstavka 1.

5.   Upravljavec organiziranega trga, MTF ali OTF poroča o podrobnostih poslov z instrumenti, s katerimi se trguje na njihovi platformi in ki jih prek svojih sistemov izvršuje podjetje, za katero se ta uredba ne uporablja, v skladu z odstavkoma 1 in 3.

5a.
     
  Pri poročanju označb, s katerimi se opredeli stranke v skladu z odstavkoma 3 in 4, investicijska podjetja uporabijo identifikator pravne osebe, namenjen za opredelitev strank, ki so pravne osebe, v obliki 20-mestne alfanumerične kode.

Organ ESMA oblikuje smernice, s katerimi zagotovit skladnost uporabe identifikatorja pravne osebe v Uniji z mednarodnimi standardi, zlasti tistimi, ki jih je določil Odbor za finančno stabilnost.

6.   Poročila predloži pristojnemu organu investicijsko podjetje samo, odobreni mehanizem poročanja (ARM), ki deluje v njegovem imenu ali organizirani trg ali MTF ali OTF, prek sistemov katerih je bil posel opravljen. Sistem povezovanja ponudbe in povpraševanja ali sistem poročanja, vključno z repozitoriji sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z naslovom VI
  Uredbe (EU) št. 648/2012
  , lahko odobri pristojni organ kot odobreni mehanizem poročanja. Kadar organizirani trg, MTF, OTF ali odobreni mehanizem poročanja poroča o poslih neposredno pristojnemu organu, se lahko obveznost investicijskega podjetja iz odstavka 1 opusti. Kadar se o poslih poroča repozitoriju sklenjenih poslov v skladu s
  členom 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki je odobren kot odobreni mehanizem poročanja
  , pri čemer ta poročila zajemajo podrobnosti, zahtevane v skladu z odstavkoma 1 in 3,
  vključno z zadevnimi regulativnimi tehničnimi standardi glede oblike in vsebine poročil, in se sistematično posredujejo ustreznemu pristojnemu organu v časovnem roku, določenem v odstavku 1,
  se šteje, da je bila obveznost investicijskega podjetja iz odstavka 1 izpolnjena.

6a.
     
  Pristojni organi posredujejo vse informacije, prejete v skladu s tem členom, v enoten sistem, ki ga določi ESMA, za poročanje o poslih na ravni Unije. Enoten sistem omogoča ustreznim pristojnim organom dostop do vseh sporočenih informacij v skladu s tem členom.

7.   Če so v skladu s členom 37(8) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] poročila iz tega člena posredovana pristojnemu organu države članice gostiteljice, ta posreduje te informacije pristojnim organom matične države članice investicijskega podjetja, razen če se ti odločijo, da teh informacij ne želijo prejeti.

8.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:

| (a) | standardov podatkov in oblike informacij, ki jih je treba objaviti v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno z metodami in sistemi za poročanje o finančnih poslih ter obliko in vsebino teh poročil; |
| --- | --- |

(a)

standardov podatkov in oblike informacij, ki jih je treba objaviti v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno z metodami in sistemi za poročanje o finančnih poslih ter obliko in vsebino teh poročil;

| (b) | meril za opredelitev pomembnega trga v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(b)

meril za opredelitev pomembnega trga v skladu z odstavkom 1;

| (c) | sklicev kupljenih ali prodanih instrumentov, količin, datumov in časa izvršitve, cene poslov, informacij in podrobnosti o identiteti stranke, označb za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvršilo zadevni posel, označb za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki so odgovorni za investicijske odločitve in izvrševanje poslov, načine identifikacije zadevnih investicijskih podjetij, način, na katerega je bil posel izveden, ter polj s podatki, ki so potrebna za obdelavo in analizo poročil o poslih v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

(c)

sklicev kupljenih ali prodanih instrumentov, količin, datumov in časa izvršitve, cene poslov, informacij in podrobnosti o identiteti stranke, označb za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvršilo zadevni posel, označb za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki so odgovorni za investicijske odločitve in izvrševanje poslov, načine identifikacije zadevnih investicijskih podjetij, način, na katerega je bil posel izveden, ter polj s podatki, ki so potrebna za obdelavo in analizo poročil o poslih v skladu z odstavkom 3.

| (ca) | obdelave enotnega sistema iz odstavka 7 in postopkov za izmenjavo informacij med tem sistemom in pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(ca)

obdelave enotnega sistema iz odstavka 7 in postopkov za izmenjavo informacij med tem sistemom in pristojnimi organi;

| (cb) | pogojev, na podlagi katerih države članice razvijajo, dodeljujejo in vzdržujejo nacionalne identifikatorje, in pogojev, pod katerimi te nacionalne identifikatorje uporabljajo investicijska podjetja, da bi zagotovila označbe za določitev strank v skladu z odstavki 3, 4 in 5 v poročilih o poslih v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

(cb)

pogojev, na podlagi katerih države članice razvijajo, dodeljujejo in vzdržujejo nacionalne identifikatorje, in pogojev, pod katerimi te nacionalne identifikatorje uporabljajo investicijska podjetja, da bi zagotovila označbe za določitev strank v skladu z odstavki 3, 4 in 5 v poročilih o poslih v skladu z odstavkom 1.

Organ ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do
  ... (20)

  .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

9.   
  Do ... (21)

  organ ESMA poroča Komisiji o delovanju tega člena, vključno
  z njegovo interakcijo s povezanimi obveznostmi o poročanju iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in ali
  vsebina in oblika poročil o poslih, ki jih prejemajo in si jih izmenjujejo
  v enotnem sistemu iz odstavka 6a in
  pristojni organi, v celoti omogočata spremljanje poslov investicijskih podjetij v skladu s členom 21
  te Uredbe
  . Komisija lahko sprejme ukrepe za predložitev kakršnih koli sprememb, vključno z zagotavljanjem, da se podatki o poslih posredujejo
  samo v enoten
  sistem
  iz odstavka 6a
  namesto pristojnim organom ▐.
  Komisija posreduje poročilo organa ESMA Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 23a

Obveznost predložitve referenčnih podatkov o instrumentih

1.
     
  V zvezi z instrumenti, sprejetimi v trgovanje na organiziranih trgih ali s katerimi se trguje v večstranskih sistemih trgovanja ali organiziranih mestih trgovanja, ta mesta trgovanja sistematično sporočajo organu ESMA in pristojnim organom identifikacijske referenčne podatke o instrumentih za namen poročanja o poslih v skladu s členom 21. Ti referenčni podatki za zadeven instrument se organu ESMA in pristojnim organom predložijo pred začetkom trgovanja s tem instrumentom. V zvezi z drugimi instrumenti ESMA in pristojni organi zagotovijo, da jim trgovinska združenja in drugi podobni organi, ki zbirajo in razširjajo referenčne podatke o instrumentu, sporočajo ustrezne referenčne podatke.

2.
     
  Obveznost iz odstavka 1 tega člena se uporablja le za finančne instrumente iz člena 23(2). Zato se ne uporablja za noben drug instrument.

3.
     
  Referenčni podatki o instrumentih iz odstavka 1 se po potrebi posodabljajo, da se zagotovi njihova ustreznost.

4.
     
  Da se pristojnim organom omogoči, da v skladu s členom 21 spremljajo posle investicijskih podjetij, da bi ta ravnala pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja celovitost trga, vzpostavijo ESMA in pristojni organi potrebne ureditve za zagotovitev, da:

| (a) | ESMA in pristojni organi dejansko prejmejo referenčne podatke o instrumentih v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

ESMA in pristojni organi dejansko prejmejo referenčne podatke o instrumentih v skladu z odstavkom 1;

| (b) | kakovost prejetih podatkov ustreza namenu poročanja o poslih v skladu s členom 21; |
| --- | --- |

(b)

kakovost prejetih podatkov ustreza namenu poročanja o poslih v skladu s členom 21;

| (c) | se referenčni podatki o instrumentih, prejeti v skladu z odstavkom 1, dejansko izmenjujejo med ustreznimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(c)

se referenčni podatki o instrumentih, prejeti v skladu z odstavkom 1, dejansko izmenjujejo med ustreznimi pristojnimi organi.

5.
     
  ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:

| (a) | standardov podatkov in oblik referenčnih podatkov o instrumentih v skladu z odstavkom 1, vključno z metodami in ureditvami za predložitev podatkov in njihovih morebitnih posodobitev organu ESMA in pristojnim organom ter obliko in vsebino takih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

standardov podatkov in oblik referenčnih podatkov o instrumentih v skladu z odstavkom 1, vključno z metodami in ureditvami za predložitev podatkov in njihovih morebitnih posodobitev organu ESMA in pristojnim organom ter obliko in vsebino takih podatkov;

| (b) | ukrepov in pogojev, ki so potrebni v povezavi z ureditvami, ki jih vzpostavijo organ ESMA in pristojni organi v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

(b)

ukrepov in pogojev, ki so potrebni v povezavi z ureditvami, ki jih vzpostavijo organ ESMA in pristojni organi v skladu z odstavkom 4.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do ... (22).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV V

IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI

Člen 24

Obveznost trgovanja na organizirani trgih, v MTF ali OTF

1.   Finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, in nefinančne nasprotne stranke, ki izpolnjujejo pogoje iz
  člena 10(1b)

  te uredbe, sklepajo posle, ki niso notranji posli v skupini, kakor so opredeljeni v
  členu 3, niti transakcije v skladu s prehodnimi določbami iz člena 89 te uredbe,
  z drugimi finančnimi nasprotnimi strankami ali nefinančnimi nasprotnimi strankami, ki izpolnjujejo pogoje iz
  člena 10(1b)
  Uredbe [ ] (uredba o infrastrukturi evropskega trga), v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere
  tudi
  velja obveznost trgovanja v skladu s postopkom iz člena 26 in ki so navedeni v registru iz člena 27, le:

| (a) | na organiziranih trgih; |
| --- | --- |

(a)

na organiziranih trgih;

| (b) | v MTF; |
| --- | --- |

(b)

v MTF;

| (c) | v OTF
  , ki niso bili uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu oziroma se z njimi ne trguje na MTF
  ; ali |
| --- | --- |

(c)

v OTF
  , ki niso bili uvrščeni v trgovanje na organiziranem trgu oziroma se z njimi ne trguje na MTF
  ; ali

| (d) | na mestih trgovanja tretjih držav, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 4 in zadevna tretja država poskrbi za
  učinkovit sistem
  za enakovredno ▐ priznavanje mest trgovanja, ki imajo v skladu z Direktivo .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] dovoljenje za uvrstitev izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja v zadevni tretji državi, v trgovanje ali za trgovanje z njimi na neizključni podlagi. |
| --- | --- |

(d)

na mestih trgovanja tretjih držav, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 4 in zadevna tretja država poskrbi za
  učinkovit sistem
  za enakovredno ▐ priznavanje mest trgovanja, ki imajo v skladu z Direktivo .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] dovoljenje za uvrstitev izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja v zadevni tretji državi, v trgovanje ali za trgovanje z njimi na neizključni podlagi.

2.   Obveznost trgovanja velja tudi za nasprotne stranke iz odstavka 1, ki sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja s finančnimi institucijami tretjih držav ali drugimi subjekti tretjih držav, za katere bi veljala obveznost kliringa, če bi imeli sedež v Uniji. Obveznost trgovanja velja tudi za subjekte tretjih držav, za katere bi veljala obveznost kliringa, če bi imeli sedež v Uniji, pri čemer ti subjekti sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja, če ima pogodba neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji ali kadar je takšna obveznost nujna ali primerna, da se prepreči izogibanje kateri koli določbi te uredbe.

ESMA redno spremlja posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere ne velja obveznost trgovanja iz člena 24(1), da bi opredelil primere, v katerih lahko določen razred pogodb povzroči sistemsko tveganje, in da bi preprečil regulativno arbitražo med posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja, in posli, za katere ta obveznost ne velja.

3.   Izvedeni finančni instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja
  v skladu s členom 24(1)
  , so lahko uvrščeni v trgovanje
  na organiziranem trgu
  ali se lahko z njimi trguje na katerem koli mestu trgovanja iz odstavka 1 na neizključni in nediskriminatorni podlagi.

4.   Komisija lahko v skladu s postopkom
  pregleda
  iz
  člena 42(2)
  sprejme sklepe, ki potrjujejo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da mesto trgovanja, ki ima dovoljenje v tej tretji državi, izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam za mesta trgovanja iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1
  tega člena
  , ki izhajajo iz te uredbe, Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] in Uredbe
  (EU) št. .../...
  [nova uredba o zlorabi trga], ter da so te zahteve v zadevni tretji državi predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja.

Pravni in nadzorni okvir tretje države se šteje za enakovrednega, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter so predmet stalnega in učinkovitega nadzora in uveljavljanja; |
| --- | --- |

(a)

mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter so predmet stalnega in učinkovitega nadzora in uveljavljanja;

| (b) | mesta trgovanja imajo jasna in pregledna pravila glede uvrstitve finančnih instrumentov v trgovanje, tako da se lahko s temi finančnimi instrumenti trguje na pošten, pravilen in učinkovit način ter da so prosto prenosljivi; |
| --- | --- |

(b)

mesta trgovanja imajo jasna in pregledna pravila glede uvrstitve finančnih instrumentov v trgovanje, tako da se lahko s temi finančnimi instrumenti trguje na pošten, pravilen in učinkovit način ter da so prosto prenosljivi;

| (c) | od izdajateljev finančnih instrumentov se redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven zaščite vlagateljev; |
| --- | --- |

(c)

od izdajateljev finančnih instrumentov se redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven zaščite vlagateljev;

| (d) | zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

5.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov,
  ki določajo vrste pogodb iz odstavka 2, ki imajo neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji, ter v katerih primerih je nujno ali primerno preprečiti izogibanja kateri koli določbi te uredbe.

Te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do ... (23).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Regulativni tehnični standardi iz tega odstavka so po možnosti enaki tistim, sprejetim v skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 25

Obveznost kliringa za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na organiziranih trgih

Upravljavec organiziranega trga zagotovi, da kliring vseh poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa iz
  člena 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012
  in so sklenjeni na organiziranem trgu, opravi centralna nasprotna stranka.

Člen 26

Postopek v zvezi z obveznostjo trgovanja

1.   ESMA pripravi osnutke
  regulativnih
  tehničnih standardov za določitev:

| (a) | s katerim razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa v skladu s
  členom 5(2)
  in (4)
  Uredbe (EU) št. 648/2012
  , ali ustrezno podskupino tega razreda se trguje na mestih iz člena 24(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

s katerim razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa v skladu s
  členom 5(2)
  in (4)
  Uredbe (EU) št. 648/2012
  , ali ustrezno podskupino tega razreda se trguje na mestih iz člena 24(1) te uredbe;

| (b) | datuma
  ali datumov
  , ko začne veljati obveznost trgovanja
  , vključno z morebitnim postopnim uvajanjem in kategorijami nasprotnih strank, za katere obveznosti veljajo
  . |
| --- | --- |

(b)

datuma
  ali datumov
  , ko začne veljati obveznost trgovanja
  , vključno z morebitnim postopnim uvajanjem in kategorijami nasprotnih strank, za katere obveznosti veljajo
  .

Ko Komisija sprejme
  regulativne
  tehnične standarde v skladu s
  členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012
  , ESMA v treh mesecih po tem sprejetju Komisiji predloži osnutek
  teh regulativnih
  tehničnih standardov.

Preden ESMA predloži osnutek regulativnih tehničnih standardov v sprejetje Komisiji, izvede javno posvetovanje, pri čemer se lahko po potrebi posvetuje s pristojnimi organi tretjih držav.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje
  regulativnih
  tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s
  členi 10 do 14
  Uredbe
  (EU) št.
  1095/2010.

2.   Pogoja za začetek veljavnosti obveznosti trgovanja:

| (a) | razred izvedenih finančnih instrumentov
  v skladu z odstavkom 1(a)
  ali ustrezna podskupina tega razreda mora biti uvrščena v trgovanje
  na organiziranem trgu
  ali se mora z njo trgovati na vsaj enem organiziranem trgu, v MTF ali OTF iz člena 24(1) in |
| --- | --- |

(a)

razred izvedenih finančnih instrumentov
  v skladu z odstavkom 1(a)
  ali ustrezna podskupina tega razreda mora biti uvrščena v trgovanje
  na organiziranem trgu
  ali se mora z njo trgovati na vsaj enem organiziranem trgu, v MTF ali OTF iz člena 24(1) in

| (b) | razred izvedenih finančnih instrumentov
  v skladu z odstavkom 1a
  ali ustrezna podskupina tega razreda se mora šteti za dovolj likvidno, da se z njo trguje le na mestih iz člena 24(1). |
| --- | --- |

(b)

razred izvedenih finančnih instrumentov
  v skladu z odstavkom 1a
  ali ustrezna podskupina tega razreda se mora šteti za dovolj likvidno, da se z njo trguje le na mestih iz člena 24(1).

3.   Pri pripravi osnutka
  regulativnih
  tehničnih standardov ESMA pri ugotavljanju, ali je razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda dovolj likvidna, upošteva
  vsaj
  naslednja merila:

| (a) | povprečna pogostost poslov; |
| --- | --- |

(a)

povprečna pogostost poslov;

| (b) | povprečna velikost poslov
  in pogostost obsežnih poslov
  ; |
| --- | --- |

(b)

povprečna velikost poslov
  in pogostost obsežnih poslov
  ;

| (c) | število in vrsta dejavnih udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

(c)

število in vrsta dejavnih udeležencev na trgu.

ESMA tudi določi, ali je razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda dovolj likvidna le pri poslih pod določenim obsegom.

4.   ESMA na lastno pobudo v skladu z merili iz odstavka 2 in po izvedbi javnega posvetovanja določi razrede izvedenih finančnih instrumentov ali posameznih pogodb na izvedene finančne instrumente, za katere mora veljati obveznost trgovanja na mestih iz člena 24(1), vendar za katere nobena centralna nasprotna stranka še ni dobila dovoljenja v skladu s
  členom 14
  ali
  15

  Uredbe (EU) št. 648/2012, ali ki niso bili uvrščeni v trgovanje
  na organiziranem trgu
  oziroma se z njimi ne trguje na mestu iz člena 24(1), pri čemer o tem obvesti Komisijo. Komisija lahko po prejetju obvestila organa ESMA
  iz prvega pododstavka
  objavi razpis za pripravo predlogov za trgovanje z zadevnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na mestih iz člena 24(1).

5.   ESMA v skladu z odstavkom 1 predloži Komisiji nov osnutek
  regulativnih
  tehničnih standardov, da spremeni, začasno prekliče ali razveljavi obstoječe
  regulativne
  tehnične standarde, kadar se merila iz odstavka 2 bistveno spremenijo. Pred tem se lahko ESMA po potrebi posvetuje s pristojnimi organi tretjih držav. Komisiji se dodeli pooblastilo za spremembo, začasen preklic ali razveljavitev obstoječih
  regulativnih
  tehničnih standardov v skladu s
  členi 10 do 14
  Uredbe (EU) št. 1095/2010.

6.   
  ESMA pripravi osnutke
  regulativnih tehničnih standardov, v katerih so opredeljena merila iz odstavka 2(b).

ESMA Komisiji do
  ... (24)

  predloži osnutke teh regulativnih tehničnih standardov. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 27

Register izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja

ESMA na svoji spletni strani objavi in posodablja register, v katerem so izčrpno in nedvoumno določeni izvedeni finančni instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja na mestih iz člena 24(1), mesta, na katerih so ti instrumenti uvrščeni v trgovanje ali se z njimi trguje, in datumi začetka veljavnosti obveznosti.

NASLOV VI

NEDISKRIMINACIJSKI DOSTOP DO KLIRINGA ZA FINANČNE INSTRUMENTE

Člen 28

Nediskriminacijski dostop do centralne nasprotne stranke

1.   Brez poseganja v
  člen 7
  Uredbe (EU) št. 648/2012 se centralna nasprotna stranka strinja, da bo opravila kliring
  prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga
  na nediskriminacijski in pregleden način, vključno kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pristojbine, povezane z dostopom, ne glede na mesto trgovanja, kjer se posel opravi
  , razen če bi tak dostop očitno ogrozil nemoteno in pravilno delovanja centralne nasprotne stranke ali delovanje finančnih trgov na način, ki povzroča sistemsko tveganje
  . Predvsem bi to moralo zagotoviti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na njegovih platformah ▐. Ta obveznost ne velja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere že veljajo obveznosti dostopa v skladu s
  členom 7

  Uredbe (EU) št. 648/2012.
  Dostop mesta trgovanja do centralne nasprotne stranke v skladu s tem členom se odobri le, če tak dostop ne zahteva interoperabilnosti, ogroža nemotenega in pravilnega delovanja trgov ali škodljivo vpliva na sistemsko tveganje.

2.   Centralna nasprotna stranka zahtevo po dostopu do mesta trgovanja uradno predloži mestu trgovanja in njegovemu ustreznemu pristojnemu organu.

3.   Centralna nasprotna stranka mestu trgovanja v
  dvanajstih
  mesecih pošlje pisni odgovor o odobritvi dostopa, če zadevni pristojni organ v skladu z odstavkom 4 dostopa ne zavrne, ali zavrnitvi dostopa. Centralna nasprotna stranka lahko zahtevo po dostopu zavrne le
  na podlagi celovite analize tveganja in
  če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6. Če centralna nasprotna stranka dostop zavrne, mora v svojem odgovoru navesti vse razloge in pristojni organ pisno obvestiti o svoji odločitvi. Centralna nasprotna stranka omogoči dostop v treh mesecih od zagotovitve pozitivnega odgovora na zahtevo po dostopu.
  Povezane stroške, ki izhajajo iz odstavkov od 1 do 3, nosi mesto trgovanja, ki je zaprosilo za dostop, razen če se centralna nasprotna stranka in mesto trgovanja, ki je zaprosilo za dostop, ne dogovorita drugače.

4.   Pristojni organ centralne nasprotne stranke lahko mestu trgovanja zavrne dostop do centralne nasprotne stranke le, če bi tak dostop ogrozil nemoteno ali pravilno delovanje finančnih trgov. Če pristojni organ zavrne dostop na tej podlagi, sprejme svojo odločitev v dveh mesecih po prejetju zahteve iz odstavka 2 ter centralno nasprotno stranko in mesto trgovanja obvesti o vseh razlogih, vključno z dokazi, na katerih temelji njegova odločitev.

5.   Mesto trgovanja s sedežem v tretji državi lahko zahteva dostop do centralne nasprotne stranke s sedežem v Uniji le, če Komisija sprejme sklep v skladu s členom 24(4) v zvezi z navedeno tretjo državo in če pravni okvir te tretje države zagotavlja učinkovito enakovredno priznavanje mest trgovanja, ki imajo v skladu z Direktivo ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] dovoljenje za zahtevanje dostopa do centralnih nasprotnih strank s sedežem v zadevni tretji državi.

6.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov
  , ki določajo:

| (a) | pogoje, v katerih lahko centralna nasprotna stranka zavrne dostop
  za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga
  , vključno s pogoji na podlagi količine poslov, števila in vrste uporabnikov ali drugih dejavnikov, ki povzročajo nepotrebna tveganja; |
| --- | --- |

(a)

pogoje, v katerih lahko centralna nasprotna stranka zavrne dostop
  za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga
  , vključno s pogoji na podlagi količine poslov, števila in vrste uporabnikov ali drugih dejavnikov, ki povzročajo nepotrebna tveganja;

| (b) | pogoje, v katerih se dostop odobri, vključno z zaupnostjo zagotovljenih informacij
  o prenosljivih vrednostnih papirjih in instrumentih denarnega trga
  v fazi razvoja, nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami za kliring, zavarovanjem posojil ter operativnimi zahtevami v zvezi s kritjem. |
| --- | --- |

(b)

pogoje, v katerih se dostop odobri, vključno z zaupnostjo zagotovljenih informacij
  o prenosljivih vrednostnih papirjih in instrumentih denarnega trga
  v fazi razvoja, nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami za kliring, zavarovanjem posojil ter operativnimi zahtevami v zvezi s kritjem.

ESMA predloži te osnutke regulativnih standardov Komisiji do ... (25).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 28a

Obveznost kliringa za lastniške vrednostne papirje in obveznice, s katerimi se trguje na organiziranih trgih, v MTF in OTF

Upravljavec organiziranega trga, MTF ali OTF zagotovi, da se za vse posle z lastniškimi vrednostnimi papirji in obveznicami, ki se sklenejo na organiziranem trgu ali v MTF ali OTF, izvede kliring prek centralne nasprotne stranke, če se centralna nasprotna stranka strinja, da bo izvedla kliring tega finančnega instrumenta.

Člen 29

Nediskriminacijski dostop do mesta trgovanja

1.   Brez poseganja v
  člen 8
  Uredbe (EU) št. 648/2012 mesto trgovanja zagotovi podatke o trgovanju
  za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga
  na nediskriminacijski in pregleden način, vključno v zvezi s pristojbinami glede dostopa, in sicer na zahtevo katere koli centralne nasprotne stranke, ki ima dovoljenje ali je priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 ter želi opraviti kliring finančnih poslov, opravljenih na zadevnem mestu trgovanja. Ta obveznost ne velja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere že veljajo obveznosti dostopa v skladu s
  členom 8
  Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   Centralna nasprotna stranka zahtevo po dostopu do mesta trgovanja uradno predloži mestu trgovanja in njegovemu ustreznemu pristojnemu organu.

3.   Mesto trgovanja centralni nasprotni stranki v treh mesecih pošlje pisni odgovor o odobritvi dostopa, če zadevni pristojni organa v skladu z odstavkom 4 ni zavrnil dostopa, ali o zavrnitvi dostopa. Mesto trgovanja lahko dostop zavrne le
  na podlagi celovite analize tveganja in
  če so izpolnjeni pogoji iz
  odstavkov 4 in
  6. Kadar se dostop zavrne, mesto trgovanja v svojem odgovoru mestu trgovanja navede vse razloge in pristojni organ pisno obvesti o svoji odločitvi. Mesto trgovanja omogoči dostop v treh mesecih od zagotovitve pozitivnega odgovora na zahtevo po dostopu.

4.   
  Za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga
  lahko pristojni organ mesta trgovanja centralni nasprotni stranki zavrne dostop do mesta trgovanja le, če bi tak dostop ogrozil nemoteno ali pravilno delovanje trgov. [Sprememba 7]

4a.
     Če pristojni organ zavrne dostop na tej podlagi, sprejme svojo odločitev v dveh mesecih po prejetju zahteve iz odstavka 2 ter mesto trgovanja in centralno nasprotno stranko obvesti o vseh razlogih, vključno z dokazi, na katerih temelji njegova odločitev.

5.   Centralna nasprotna stranka s sedežem v tretji državi lahko zahteva dostop do mesta trgovanja v Uniji, če je zadevna centralna nasprotna stranka priznana v skladu s
  členom 25
  Uredbe (EU) št. 648/2012 in če zakonodajni okvir zadevne tretje države centralnim nasprotnim strankam, ki imajo dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, zagotavlja učinkovito enakovredno pravico do dostopa za mesta trgovanja s sedežem v zadevni tretji državi.

6.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov
  , ki določajo:

| (a) | pogoje, v katerih lahko mesto trgovanja zavrne dostop
  za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga
  , vključno s pogoji na podlagi količine poslov, števila uporabnikov ali drugih dejavnikov, ki povzročajo nepotrebna tveganja; |
| --- | --- |

(a)

pogoje, v katerih lahko mesto trgovanja zavrne dostop
  za prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga
  , vključno s pogoji na podlagi količine poslov, števila uporabnikov ali drugih dejavnikov, ki povzročajo nepotrebna tveganja;

| (b) | pogoje, v katerih se dostop odobri, vključno z zaupnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja ter nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami glede dostopa. |
| --- | --- |

(b)

pogoje, v katerih se dostop odobri, vključno z zaupnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja ter nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami glede dostopa.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do ... (26).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. [Sprememba 8]

▐

NASLOV VII

NADZORNI UKREPI NA PODROČJU POSEGANJA V ZVEZI S PRODUKTI IN POZICIJ

POGLAVJE 1

POSEGANJE V ZVEZI S PRODUKTI

Člen 31

Pooblastila ESMA za ▐ poseganje

| -1. | V skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 ESMA spremlja naložbene produkte, vključno s strukturiranimi depoziti in finančnimi instrumenti, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji, ter lahko proaktivno in v sodelovanju s pristojnimi organi preučuje nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se začnejo tržiti, razširjajo ali prodajajo v Uniji. |
| --- | --- |

-1.

V skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 ESMA spremlja naložbene produkte, vključno s strukturiranimi depoziti in finančnimi instrumenti, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji, ter lahko proaktivno in v sodelovanju s pristojnimi organi preučuje nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se začnejo tržiti, razširjajo ali prodajajo v Uniji.

| 1. | V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA, kadar na podlagi utemeljenih razlogov ugotovi, da so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3, v Uniji začasno prepove ali omeji:






  (a) | trženje, razširjanje ali prodajo
  določenih naložbenih produktov, tudi strukturiranih depozitov,
  finančnih instrumentov ali
  naložbenih produktov, tudi strukturiranih produktov,
  ali finančnih instrumentov, ki imajo
  določene
  značilnosti; ali |
| --- | --- | --- |

1.

V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA, kadar na podlagi utemeljenih razlogov ugotovi, da so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3, v Uniji začasno prepove ali omeji:

(a)

trženje, razširjanje ali prodajo
  določenih naložbenih produktov, tudi strukturiranih depozitov,
  finančnih instrumentov ali
  naložbenih produktov, tudi strukturiranih produktov,
  ali finančnih instrumentov, ki imajo
  določene
  značilnosti; ali

| (b) | vrsto finančnega posla ali prakse. |
| --- | --- |

(b)

vrsto finančnega posla ali prakse.

ESMA lahko določi, v katerih okoliščinah se uporablja prepoved ali omejitev oziroma da zanjo veljajo izjeme.

| 2. | ESMA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | predlagani ukrep obravnava
  precejšnje
  ogrožanje zaščite vlagateljev ali pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; |
| --- | --- | --- |

2.

ESMA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

predlagani ukrep obravnava
  precejšnje
  ogrožanje zaščite vlagateljev ali pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

| (b) | pravne zahteve v skladu z zakonodajo Unije, ki veljajo za ustrezen
  naložbeni produkt,
  finančni instrument ali posel, ne obravnavajo te nevarnosti; |
| --- | --- |

(b)

pravne zahteve v skladu z zakonodajo Unije, ki veljajo za ustrezen
  naložbeni produkt,
  finančni instrument ali posel, ne obravnavajo te nevarnosti;

| (c) | pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost ali pa pri tem sprejeti ukrepi ne zadostujejo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost ali pa pri tem sprejeti ukrepi ne zadostujejo.

| 3. | Pri sprejetju ukrepov iz tega odstavka ESMA upošteva, v kolikšni meri ukrep:






  (a) | nima negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, pri čemer bi bil tak vpliv nesorazmeren s koristmi ukrepa; ter |
| --- | --- | --- |

3.

Pri sprejetju ukrepov iz tega odstavka ESMA upošteva, v kolikšni meri ukrep:

(a)

nima negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, pri čemer bi bil tak vpliv nesorazmeren s koristmi ukrepa; ter

| (b) | ne povzroča tveganja regulativne arbitraže. |
| --- | --- |

(b)

ne povzroča tveganja regulativne arbitraže.

Če pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 32, lahko ESMA sprejme ukrepe iz odstavka 1, pri čemer mu ni treba izdati mnenja iz člena 33.

| 4. | Preden se ESMA odloči, da bo sprejel kakršen koli ukrep iz tega člena, pristojne organe obvesti o predlaganem ukrepu. |
| --- | --- |

4.

Preden se ESMA odloči, da bo sprejel kakršen koli ukrep iz tega člena, pristojne organe obvesti o predlaganem ukrepu.

| 4a. | Preden ESMA sprejme odločitev v skladu z odstavkom 1, sporoči svojo namero, da bo prepovedal ali omejil naložbeni produkt ali finančni instrument, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

4a.

Preden ESMA sprejme odločitev v skladu z odstavkom 1, sporoči svojo namero, da bo prepovedal ali omejil naložbeni produkt ali finančni instrument, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta.

| 5. | ESMA na svoji spletni strani objavi obvestilo o odločitvi glede sprejetja ukrepov iz tega člena. V obvestilu se navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in koliko časa po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti ukrepov. |
| --- | --- |

5.

ESMA na svoji spletni strani objavi obvestilo o odločitvi glede sprejetja ukrepov iz tega člena. V obvestilu se navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in koliko časa po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti ukrepov.

| 6. | ESMA prepoved ali omejitev iz odstavka 1 pregleda v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati. |
| --- | --- |

6.

ESMA prepoved ali omejitev iz odstavka 1 pregleda v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.

| 7. | Ukrep, ki ga sprejme ESMA v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ. |
| --- | --- |

7.

Ukrep, ki ga sprejme ESMA v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ.

| 8. | Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 41, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora upoštevati ESMA pri določanju, kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 2(a).
  Ti delegirani akti zagotovijo, da lahko ESMA po potrebi sprejme previdnostne ukrepe, ne da bi mu bilo treba čakati na to, da se produkt ali finančni instrument začne tržiti ali da se vrsta dejavnosti ali praksa začne izvajati. |
| --- | --- |

8.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 41, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora upoštevati ESMA pri določanju, kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 2(a).
  Ti delegirani akti zagotovijo, da lahko ESMA po potrebi sprejme previdnostne ukrepe, ne da bi mu bilo treba čakati na to, da se produkt ali finančni instrument začne tržiti ali da se vrsta dejavnosti ali praksa začne izvajati.

Člen 32

Poseganje pristojnih organov v zvezi s produkti

| -1. | Pristojni organi spremljajo naložbene produkte, vključno s strukturiranimi depoziti in finančnimi instrumenti, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v njihovi državi članici ali iz nje, ter lahko proaktivno preučujejo nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se začnejo tržiti, razširjajo ali prodajajo v zadevni državi članici ali iz nje. Posebna pozornost se nameni finančnim instrumentom, ki ponujajo replikacijo indeksov na blago. |
| --- | --- |

-1.

Pristojni organi spremljajo naložbene produkte, vključno s strukturiranimi depoziti in finančnimi instrumenti, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v njihovi državi članici ali iz nje, ter lahko proaktivno preučujejo nove naložbene produkte ali finančne instrumente, preden se začnejo tržiti, razširjajo ali prodajajo v zadevni državi članici ali iz nje. Posebna pozornost se nameni finančnim instrumentom, ki ponujajo replikacijo indeksov na blago.

| 1. | Pristojni organ lahko v državi članici ali iz države članice prepove ali omeji:






  (a) | trženje, razširjanje ali prodajo
  določenih naložbenih produktov, tudi strukturiranih depozitov,
  finančnih instrumentov ali
  naložbenih produktov, tudi strukturiranih depozitov, ali
  finančnih instrumentov, ki imajo
  določene
  značilnosti; ali |
| --- | --- | --- |

1.

Pristojni organ lahko v državi članici ali iz države članice prepove ali omeji:

(a)

trženje, razširjanje ali prodajo
  določenih naložbenih produktov, tudi strukturiranih depozitov,
  finančnih instrumentov ali
  naložbenih produktov, tudi strukturiranih depozitov, ali
  finančnih instrumentov, ki imajo
  določene
  značilnosti; ali

| (b) | vrsto finančnega posla ali prakse. |
| --- | --- |

(b)

vrsto finančnega posla ali prakse.

| 2. | Pristojni organ lahko sprejme ukrep iz odstavka 1, če na podlagi utemeljenih razlogov meni, da:






  (a) | je zaradi
  naložbenega produkta,
  finančnega instrumenta ali posla ali prakse ogrožena zaščita vlagateljev ali sta resno ogrožena pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema
  v eni ali več držav članic
  ali njegovega dela
  , tudi s trženjem, razširjanjem, plačilom ali zagotovitvijo spodbud v zvezi z naložbenim produktom ali finančnim instrumentom
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Pristojni organ lahko sprejme ukrep iz odstavka 1, če na podlagi utemeljenih razlogov meni, da:

(a)

je zaradi
  naložbenega produkta,
  finančnega instrumenta ali posla ali prakse ogrožena zaščita vlagateljev ali sta resno ogrožena pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema
  v eni ali več držav članic
  ali njegovega dela
  , tudi s trženjem, razširjanjem, plačilom ali zagotovitvijo spodbud v zvezi z naložbenim produktom ali finančnim instrumentom
  ;

| (ab) | imajo ti produkti dokazano negativen vpliv na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu; |
| --- | --- |

(ab)

imajo ti produkti dokazano negativen vpliv na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu;

| (b) | obstoječe pravne zahteve v skladu z zakonodajo Unije, ki veljajo za
  naložbeni produkt,
  finančni instrument ali posel ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa se ne bi bolje obravnavalo z boljšim nadzorom ali uveljavljanjem obstoječih zahtev; |
| --- | --- |

(b)

obstoječe pravne zahteve v skladu z zakonodajo Unije, ki veljajo za
  naložbeni produkt,
  finančni instrument ali posel ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa se ne bi bolje obravnavalo z boljšim nadzorom ali uveljavljanjem obstoječih zahtev;

| (c) | je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument ali posel oziroma imajo koristi od nje; |
| --- | --- |

(c)

je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument ali posel oziroma imajo koristi od nje;

| (d) | se je pristojni organ ustrezno posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva; in |
| --- | --- |

(d)

se je pristojni organ ustrezno posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva; in

| (e) | ukrep nima diskriminacijskega učinka na storitve ali posle, ki se zagotavljajo iz druge države članice. |
| --- | --- |

(e)

ukrep nima diskriminacijskega učinka na storitve ali posle, ki se zagotavljajo iz druge države članice.

Pristojni organ lahko opredeli, v katerih okoliščinah se uporablja prepoved ali omejitev oziroma da zanjo veljajo izjeme.

| 2a. | Pristojni organ pred uvedbo prepovedi ali omejitve v skladu z odstavkom 1 sporoči svojo namero o prepovedi ali omejitvi naložbenega produkta ali finančnega instrumenta, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

2a.

Pristojni organ pred uvedbo prepovedi ali omejitve v skladu z odstavkom 1 sporoči svojo namero o prepovedi ali omejitvi naložbenega produkta ali finančnega instrumenta, razen če se v določenem roku opravijo potrebne spremembe lastnosti naložbenega produkta ali finančnega instrumenta.

| 3. | Pristojni organ v skladu s tem členom ne
  uvede prepovedi ali omejitve,
  razen če najmanj en mesec pred sprejetjem ukrepa pisno
  ali na drug način, o katerem se dogovorijo organi,
  obvesti vse druge
  vključene
  pristojne organe in ESMA o podrobnostih:






  (a) | finančnega instrumenta ali posla ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep; |
| --- | --- | --- |

3.

Pristojni organ v skladu s tem členom ne
  uvede prepovedi ali omejitve,
  razen če najmanj en mesec pred sprejetjem ukrepa pisno
  ali na drug način, o katerem se dogovorijo organi,
  obvesti vse druge
  vključene
  pristojne organe in ESMA o podrobnostih:

(a)

finančnega instrumenta ali posla ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep;

| (b) | natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in času predvidenega začetka njene veljavnosti; ter |
| --- | --- |

(b)

natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in času predvidenega začetka njene veljavnosti; ter

| (c) | dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 1.

| 3a. | Če utegneta čas za posvetovanja v skladu z odstavkom 2(d) in enomesečni rok iz odstavka 3 povzročiti nepopravljivo škodo potrošnikom, lahko pristojni organ v skladu s tem členom sprejme začasen ukrep za obdobje, ki ne presega treh mesecev. V tem primeru pristojni organ nemudoma obvesti vse druge organe in ESMA o sprejetih ukrepih. |
| --- | --- |

3a.

Če utegneta čas za posvetovanja v skladu z odstavkom 2(d) in enomesečni rok iz odstavka 3 povzročiti nepopravljivo škodo potrošnikom, lahko pristojni organ v skladu s tem členom sprejme začasen ukrep za obdobje, ki ne presega treh mesecev. V tem primeru pristojni organ nemudoma obvesti vse druge organe in ESMA o sprejetih ukrepih.

| 4. | Pristojni organ na svoji spletni strani objavi obvestilo o odločitvi glede uvedbe prepovedi ali omejitve iz odstavka 1. V obvestilu so navedene podrobnosti o prepovedi ali omejitvi, koliko časa po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi in podrobnosti o dokazih, na podlagi katerih pristojni organ meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 1. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po objavi obvestila. |
| --- | --- |

4.

Pristojni organ na svoji spletni strani objavi obvestilo o odločitvi glede uvedbe prepovedi ali omejitve iz odstavka 1. V obvestilu so navedene podrobnosti o prepovedi ali omejitvi, koliko časa po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi in podrobnosti o dokazih, na podlagi katerih pristojni organ meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 1. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po objavi obvestila.

| 5. | Pristojni organ prekliče prepoved ali omejitev, če pogoji iz odstavka 1 ne veljajo več. |
| --- | --- |

5.

Pristojni organ prekliče prepoved ali omejitev, če pogoji iz odstavka 1 ne veljajo več.

| 6. | Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih morajo upoštevati pristojni organi pri določanju, kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 2(a). |
| --- | --- |

6.

Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 41 sprejme ukrepe, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih morajo upoštevati pristojni organi pri določanju, kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev ali pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela iz odstavka 2(a).

Člen 33

Usklajevanje, ki ga izvaja ESMA

1.   ESMA opravlja vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 32. ESMA zlasti zagotavlja, da so ukrepi, ki jih sprejme pristojni organ, utemeljeni in sorazmerni ter da pristojni organi po potrebi sprejmejo skladen pristop.

2.   Potem ko ESMA v skladu s členom 32 prejme obvestilo o katerem koli ukrepu, ki ga je treba sprejeti v skladu z navedenim členom, sprejme mnenje, ali je prepoved ali omejitev utemeljena in sorazmerna. Če ESMA meni, da je za obravnavo tveganja potreben ukrep drugih pristojnih organov, to tudi navede v mnenju. Mnenje se objavi na spletni strani ESMA.

3.   Če pristojni organ predlaga sprejetje ukrepov ali sprejme ukrepe, ki so v nasprotju z mnenjem ESMA iz odstavka 2, ali v nasprotju z mnenjem ESMA iz navedenega odstavka zavrne sprejetje ukrepov, na svoji spletni strani takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za tako ravnanje.

POGLAVJE 2

POZICIJE

Člen 34

Usklajevanje nacionalnih ukrepov za upravljanje pozicij in omejevanje pozicij s strani ESMA

1.   ESMA opravlja nalogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 71(2)(i) ter členom 72(1)(f) in (g) Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]. ESMA zlasti zagotavlja, da pristojni organi sprejmejo skladen pristop v zvezi s časom izvajanja teh pooblastil, vrsto in obsegom sprejetih ukrepov ter trajanjem in spremljanjem morebitnih ukrepov.

2.   Potem ko ESMA prejme obvestilo o ukrepih v skladu s členom 83(5) Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], zabeleži ukrep in razloge zanj. ESMA v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 72(1)(f) in (g) Direktive ...
  /.../EU
  [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], na svoji spletni strani objavi in posodablja zbirko podatkov s povzetki o veljavnih ukrepih, vključno s podrobnostmi o zadevni osebi ali skupini oseb, veljavnih finančnih instrumentih, morebitnih količinskih ukrepih ali pragovih, kot je največje število
  neto pozicij
  , ki jih lahko osebe sklenejo
  ali imajo v določenem obdobju
  , preden je dosežena omejitev, morebitnih izjemah pri teh omejitvah in razlogih zanje.

Člen 35

Pooblastila ESMA na področju upravljanja pozicij

1.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA, kadar
  je izpolnjen eden od pogojev
  iz odstavka 2, sprejme enega ali več naslednjih ukrepov: [Sprememba 2]

| (a) | zahtevanje informacij od katere koli osebe, vključno z vso ustrezno dokumentacijo v zvezi z velikostjo in namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

zahtevanje informacij od katere koli osebe, vključno z vso ustrezno dokumentacijo v zvezi z velikostjo in namenom pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta;

| (b) | po analizi pridobljenih informacij zahtevanje, da te osebe
  ali skupine oseb
  sprejmejo ukrepe za zmanjšanje pozicije ali izpostavljenosti ali za njeno odpravo; |
| --- | --- |

(b)

po analizi pridobljenih informacij zahtevanje, da te osebe
  ali skupine oseb
  sprejmejo ukrepe za zmanjšanje pozicije ali izpostavljenosti ali za njeno odpravo;

| (c) | omejitev zmožnosti oseb, da sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. |
| --- | --- |

(c)

omejitev zmožnosti oseb, da sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago.

2.   ESMA
  lahko
  sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če
  je izpolnjen eden od naslednjih pogojev
  : [Sprememba 9]

| (a) | ukrepi iz točk (a) do (c) odstavka 1 obravnavajo ogrožanje pravilnega delovanja in celovitost finančnih trgov, vključno v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga
  in dejavniki iz člena 59(1)(a) do (cb) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]
  , ali ogrožanje stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(a)

ukrepi iz točk (a) do (c) odstavka 1 obravnavajo ogrožanje pravilnega delovanja in celovitost finančnih trgov, vključno v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga
  in dejavniki iz člena 59(1)(a) do (cb) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]
  , ali ogrožanje stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; [Sprememba 10]

| (b) | pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov za obravnavo nevarnosti ali pa sprejeti ukrepi nevarnosti ne obravnavajo zadostno. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov za obravnavo nevarnosti ali pa sprejeti ukrepi nevarnosti ne obravnavajo zadostno.

Ukrepi, povezani z energetskimi proizvodi na debelo, se sprejmejo po posvetovanju z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2009.

3.   Pri sprejetju ukrepov iz odstavka 1 organ ESMA upošteva, v kolikšni meri:

| (a) | se bo z ukrepom pomembno zmanjšalo ogrožanje pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov
  , vključno z dejavniki iz člena 59(1)(a) do (cb) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov],
  ali ureditve dobave fizičnega blaga ali ogrožanje stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno povečala sposobnost pristojnih organov za spremljanje te nevarnosti; [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(a)

se bo z ukrepom pomembno zmanjšalo ogrožanje pravilnega delovanja in celovitosti finančnih trgov
  , vključno z dejavniki iz člena 59(1)(a) do (cb) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov],
  ali ureditve dobave fizičnega blaga ali ogrožanje stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno povečala sposobnost pristojnih organov za spremljanje te nevarnosti; [Sprememba 11]

| (b) | ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže. |
| --- | --- |

(b)

ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže.

| (c) | se učinkovitost finančnih trgov zaradi negativnih učinkov ukrepa, vključno z zmanjšanjem likvidnosti teh trgov ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih, ne zmanjša nesorazmerno glede na koristi ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

se učinkovitost finančnih trgov zaradi negativnih učinkov ukrepa, vključno z zmanjšanjem likvidnosti teh trgov ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih, ne zmanjša nesorazmerno glede na koristi ukrepa.

4.   Preden ESMA sprejme odločitev o uvedbi ali podaljšanju katerega koli ukrepa iz odstavka 1, zadevne pristojne organe obvesti o predlaganem ukrepu. V primeru zahteve v skladu z odstavkom 1(a) ali (b) obvestilo vključuje podatke o osebi ali osebah, na katere je naslovljeno, ter podrobnosti in razloge zanj. V primeru ukrepa iz odstavka 1(c) obvestilo vključuje podatke o zadevni osebi ali skupini oseb, veljavnih finančnih instrumentih, zadevnih količinskih ukrepih, kot je največje število
  neto pozicij
  , ki jih lahko sklene
  ali ima v določenem obdobju
  zadevna oseba ali skupina oseb, ter razloge zanj.

5.   Priglasitev je treba izvesti najmanj 24 ur pred predvidenim začetkom veljavnosti ali podaljšanjem ukrepa. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko ESMA priglasitev izjemoma izvede manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa.

6.   Organ ESMA objavi na svojem spletnem mestu obvestilo o sklepu o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1(c). Obvestilo vključuje podatke o zadevni osebi ali skupini oseb, veljavnih finančnih instrumentih, zadevnih količinskih ukrepih, kot je največje število
  neto pozicij
  , ki jih lahko sklene
  ali ima v določenem obdobju
  zadevna oseba ali skupina oseb, ter razloge zanj.

7.   Ukrep začne veljati, ko je obvestilo objavljeno ali po objavi na datum, določen v obvestilu, in velja le za posel, sklenjen po začetku veljavnosti ukrepa.

8   Organ ESMA svoje ukrepe iz odstavka 1(c) pregleduje v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se ukrep po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati. Odstavki od 2 do 8 se uporabljajo za obnovitev ukrepov.

9.   Ukrep, ki ga sprejme ESMA v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ v skladu
  s členom 72(f), (g) in (ha) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]
  .

10.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 41, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora upoštevati ESMA pri določanju, kdaj sta ogrožena pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga, ali stabilnostjo celotnega finančnega sistema v Uniji iz odstavka 2(a) ali njegovega dela.
  Ta merila in dejavniki morajo upoštevati osnutke regulativnih tehničnih standardov, pripravljene v skladu s členom 59(3) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov], in morajo razlikovati med primeri, ko ESMA sprejme ukrepe, ker pristojni organ ni ukrepal, in primeri, ko ESMA obravnava dodatno tveganje, ki ga pristojni organ ne more obravnavati, v skladu s členom 72(f), (g) in (ha) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov].

NASLOV VIII

STORITVE
  ALI DEJAVNOSTI
  , KI JIH OPRAVLJAJO PODJETJA TRETJIH DRŽAV BREZ PODRUŽNICE

Člen 36

Splošne določbe

1   Podjetje tretje države lahko opravlja
  investicijske
  storitve
  ali dejavnosti
  za primerne nasprotne stranke
  in poklicne stranke v smislu Oddelka 1 Priloge II k Direktivi .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]
  s sedežem v Uniji brez ustanovljene podružnice le, če je registrirano v registru podjetij tretjih držav, ki ga vodi ESMA v skladu s členom 37.

2.   ESMA registrira podjetje tretje države, ki je vložilo vlogo za zagotavljanje investicijskih storitev
  ali opravljanje
  poslov v Uniji v skladu z odstavkom 1 le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | Komisija sprejme sklep v skladu s členom 37(1); |
| --- | --- |

(a)

Komisija sprejme sklep v skladu s členom 37(1);

| (b) | podjetje ima dovoljenje v pristojnosti, v kateri je
  ustanovljen njegov sedež
  za opravljanje investicijskih storitev ali poslov, ki jih je treba opraviti v Uniji, ter je predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja, s čimer se zagotovi popolna skladnost z zahtevami, ki veljajo v zadevni tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

podjetje ima dovoljenje v pristojnosti, v kateri je
  ustanovljen njegov sedež
  za opravljanje investicijskih storitev ali poslov, ki jih je treba opraviti v Uniji, ter je predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja, s čimer se zagotovi popolna skladnost z zahtevami, ki veljajo v zadevni tretji državi;

| (c) | sklenjeni so dogovori o sodelovanju v skladu z odstavkom 37(2). |
| --- | --- |

(c)

sklenjeni so dogovori o sodelovanju v skladu z odstavkom 37(2).

2a.
     
  Če je podjetje tretje države registrirano v skladu s tem členom, mu države članice ne naložijo dodatnih zahtev v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba ali Direktiva .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov].

3.   Podjetje tretje države iz odstavka 1 svojo vlogo predloži ESMA po sprejetju sklepa Komisije iz člena 37, v katerem je določeno, da je pravni in nadzorni okvir tretje države, v katerem ima podjetje tretje države dovoljenje, enakovreden zahtevam iz člena 37(1).

Podjetje tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA vse potrebne informacije za registracijo. V 30 delovnih dneh od dneva prejema vloge ESMA oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, ESMA določi rok, v katerem mora podjetje tretje države, ki je vlagatelj, predložiti dodatne informacije.

Sklep o registraciji temelji na pogojih iz odstavka 2.

V 180 delovnih dneh od predložitve popolne vloge ESMA pisno obvesti podjetje iz države zunaj EU, ki je vlagatelj, o odobritvi ali zavrnitvi registracije, pri čemer navede v celoti utemeljeno obrazložitev.

4.   Podjetja tretjih držav, ki opravljajo storitve v skladu s tem členom, še pred opravljanjem kakršne koli investicijske storitve obvestijo stranke s sedežem v Uniji, da ne smejo opravljati storitev za stranke, ki niso primerne nasprotne stranke,
  in poklicne stranke v smislu Oddelka 1 Priloge II k Direktivi .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov]
  ter da zanje nadzor v Uniji ne velja. Pri tem morajo navesti naziv in naslov pristojnega organa, ki je odgovoren za nadzor v zadevni tretji državi.

Informacije iz prvega pododstavka se predložijo v pisni obliki in na jasen način.

Osebam v Uniji se prejemanje investicijskih storitev, ki jih opravlja podjetje tretje države, ki ni registrirano v skladu z odstavkom 1, dovoli le na njihovo izključno lastno pobudo.
  Pobuda fizične osebe podjetju tretje države ne daje pravice, da bi tržilo nove kategorije investicijskih produktov ali investicijske storitve pri tem posamezniku.

5.   
  Podjetja tretjih držav, ki zagotavljajo storitve ali opravljajo posle v skladu s tem členom, pred zagotavljanjem storitev ali opravljanjem poslov za stranko s sedežem v Uniji zagotovijo možnost, da morebitne spore, povezane s temi storitvami ali posli, predložijo pristojnemu sodišču ali arbitražnemu sodišču v državi članici.

6.   
  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov
  , v katerih so natančno opredeljene informacije, ki jih podjetje iz tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA v svoji vlogi za registracijo v skladu z odstavkom 3, ter oblika informacij, ki jo je treba zagotoviti v skladu s členom 4.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do ... (27).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov
  iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 37

Sklep o enakovrednosti

1.   Komisija sprejme sklep v skladu s postopkom
  pregleda
  iz
  člena 42(2)
  za tretjo državo, če pravne in nadzorne ureditve te tretje države zagotavljajo, da podjetja z dovoljenjem v tej tretji državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki imajo enakovreden učinek kot zahteve iz te uredbe, Direktive 2006/49/ES in Direktive št. ...
  /.../EU
  [direktiva o trgih finančnih instrumentov] ter izvedbenih ukrepov
  , sprejetih v tej uredbi in navedenih direktivah
  .

Lahko se šteje
  , da
  ima
  okvir tretje države za skrbno upravljanje
  in poslovanje enakovreden učinek
  , če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, imajo dovoljenje ter so predmet stalnega in učinkovitega nadzora in uveljavljanja; |
| --- | --- |

(a)

podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, imajo dovoljenje ter so predmet stalnega in učinkovitega nadzora in uveljavljanja;

| (b) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, veljajo zadostne kapitalske zahteve in ustrezne zahteve, ki se uporabljajo za zainteresirane strani in člane njihove uprave; |
| --- | --- |

(b)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, veljajo zadostne kapitalske zahteve in ustrezne zahteve, ki se uporabljajo za zainteresirane strani in člane njihove uprave;

| (c) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezne organizacijske zahteve na področjih funkcij notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezne organizacijske zahteve na področjih funkcij notranjega nadzora;

| (d) | za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezna pravila poslovanja; |
| --- | --- |

(d)

za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezna pravila poslovanja;

| (e) | zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

Sklep Komisije iz tega odstavka se lahko omeji na eno ali več kategorij investicijskih podjetij ali na upravljavce trga. Podjetje tretje države je lahko registrirano v skladu s členom 36, če sodi v kategorijo, ki jo zajema sklep Komisije.

2.   ESMA sklene dogovore o sodelovanju z zadevnimi pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni in nadzorni okviri so bili priznani kot enakovredni v skladu z odstavkom 1. V takšnih dogovorih se natančno opredeli vsaj naslednje:

| (a) | mehanizem za izmenjavo informacij med ESMA in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav, ki ga zahteva ESMA, vključno z dostopom do vseh informacij o podjetjih iz držav zunaj EU, ki imajo dovoljenje v tretjih državah; |
| --- | --- |

(a)

mehanizem za izmenjavo informacij med ESMA in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav, ki ga zahteva ESMA, vključno z dostopom do vseh informacij o podjetjih iz držav zunaj EU, ki imajo dovoljenje v tretjih državah;

| (b) | mehanizem za takojšnje obveščanje ESMA, kadar pristojni organ tretje države meni, da podjetje tretje države, ki ga nadzoruje in ga je ESMA registriral v registru iz člena 38, krši pogoje iz dovoljenja ali druge zakonodaje, ki jo mora upoštevati; |
| --- | --- |

(b)

mehanizem za takojšnje obveščanje ESMA, kadar pristojni organ tretje države meni, da podjetje tretje države, ki ga nadzoruje in ga je ESMA registriral v registru iz člena 38, krši pogoje iz dovoljenja ali druge zakonodaje, ki jo mora upoštevati;

| (c) | postopke v zvezi s sodelovanjem nadzornih dejavnosti, vključno s pregledi na kraju samem, kjer je potrebno. |
| --- | --- |

(c)

postopke v zvezi s sodelovanjem nadzornih dejavnosti, vključno s pregledi na kraju samem, kjer je potrebno.

Člen 38

Register

ESMA registrira podjetja
  tretje države
  , ki lahko opravljajo investicijske storitve ali
  investicijske
  posle v Uniji v skladu s členom 36. Register je javno dostopen na spletni strani ESMA in vsebuje informacije o storitvah ali poslih, ki jih lahko podjetja
  tretjih držav
  opravljajo, ter sklic na pristojni organ, odgovoren za nadzor teh podjetij v tretji državi.

Člen 39

Preklic registracije

1.   ESMA prekliče registracijo podjetja
  tretje
  države ▐ v registru iz člena 38, če:

| (a) | ima dobro utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje
  tretje
  države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji ravnalo na način, ki jasno škoduje interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trgov, ali |
| --- | --- |

(a)

ima dobro utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje
  tretje
  države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji ravnalo na način, ki jasno škoduje interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trgov, ali

| (b) | ima dobro utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje
  tretje
  države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji resno kršilo določbe, ki veljajo zanj v tretji državi, ter na podlagi katerih je Komisija sprejela sklep v skladu s členom 37(1). |
| --- | --- |

(b)

ima dobro utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje
  tretje
  države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji resno kršilo določbe, ki veljajo zanj v tretji državi, ter na podlagi katerih je Komisija sprejela sklep v skladu s členom 37(1).

2   ESMA sprejme sklep iz odstavka 1, samo če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | ESMA zadevo posreduje pristojnemu organu tretje države, ta organ
  tretje države
  pa ne sprejme ustreznih ukrepov, potrebnih za zaščito vlagateljev in ustrezno delovanje trgov v Uniji, ali ne dokaže, da podjetje tretje države izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanj v tretji državi; ter |
| --- | --- |

(a)

ESMA zadevo posreduje pristojnemu organu tretje države, ta organ
  tretje države
  pa ne sprejme ustreznih ukrepov, potrebnih za zaščito vlagateljev in ustrezno delovanje trgov v Uniji, ali ne dokaže, da podjetje tretje države izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanj v tretji državi; ter

| (b) | ESMA najmanj 30 dni pred preklicem pristojnemu organu tretje države sporoči, da namerava preklicati registracijo podjetja tretje države. |
| --- | --- |

(b)

ESMA najmanj 30 dni pred preklicem pristojnemu organu tretje države sporoči, da namerava preklicati registracijo podjetja tretje države.

3.   ESMA Komisijo takoj obvesti o vsakem ukrepu, sprejetem v skladu z odstavkom 1, in svojo odločitev objavi na spletni strani.

4.   Komisija oceni, ali pogoji, v skladu s katerimi je bil sklep iz člena 37(1) sprejet, za zadevno tretjo državo veljajo še naprej.

NASLOV IX

DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI

POGLAVJE 1

DELEGIRANI AKTI

Člen 40

Delegirani akti

Komisija je v skladu s členom 41 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s
  členom
  2(3),
  členom
  4(3),
  členom
  6(2),
  členom
  8(4),
  členom
  10(2),
  členom
  11(2),
  členom
  12(2),
  členom
  13(7),
  členom
  14(5)
  in
  14(6),
  členom
  16(3),
  členom
  18(2)
  in
  18(3),
  členom
  19(3),
  členom
  20(3),
  členom
  28(6),
  členom
  29(6),
  členom
  30(3),
  členom
  31(8),
  členom
  32(6)
  in členom
  35(10) ▐.

Člen 41

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese v skladu s pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo
  za sprejetje delegiranih aktov iz člena
  2
  (3), člena 4(3), člena 6(2), člena 8(4), člena 10(2), člena 11(2), člena 12(2), člena 13(7), člena 14(5) in 14(6), člena 16(3), člena 18(2) in 18(3), člena 19(3), člena 20(3), člena 28(6), člena 29(6), člena 30(3), člena 31(8), člena 32(6) in člena 35(10)
  se prenese za nedoločen čas od datuma iz člena 41(1).

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila
  iz člena 2(3), člena 4(3), člena 6(2), člena 8(4), člena 10(2), člena 11(2), člena 12(2), člena 13(7), člena 14(5) in 14(6), člena 16(3), člena 18(2) in 18(3), člena 19(3), člena 20(3), člena 28(6), člena 29(6), člena 30(3), člena 31(8), člena 32(6) in člena 35(10)
  . S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegiran akt začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v
  treh
  mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba uradno obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  .

POGLAVJE 2

IZVEDBENI AKTI

Člen 42

Postopek v odboru

1.   Komisiji ▐ pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 ▐.

NASLOV X

KONČNE DOLOČBE

Člen 43

Poročila in revizija

1.   Pred
  ... (28)

  Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o tem, kakšen vpliv imajo obveznosti glede preglednosti, uvedene v skladu s členi 3 do ▐ 12, v praksi, zlasti na uporabo in nadaljnjo ustreznost opustitve obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem, uvedene v skladu s
  členom
  3(2)
  , členom
  4(2) in 4(3)
  ter členom 8
  .

2.   Pred
  ... (28)

  Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu o delovanju
  člena 23
  , vključno s tem, ali vsebina in oblika poročil o poslih, ki jih prejemajo in si jih izmenjujejo pristojni organi, v celoti omogočata spremljanje poslov investicijskih podjetij v skladu s
  členom 23(1)
  . Komisija lahko sprejme katere koli ustrezne predloge, vključno z zagotavljanjem, da se podatki o poslih posredujejo v sistem, ki ga določi ESMA, namesto pristojnim organom, kar zadevnim pristojnim organom omogoča dostop do vseh informacij, sporočenih v skladu s tem členom
  za namene te uredbe in Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] in odkrivanje trgovanja z notranjimi informacijami in tržne zlorabe v skladu z Uredbo (EU) št. .../.../EU [uredba o zlorabi trga].

2a.
     
  Pred ... (28) Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o izvedljivosti razvijanja evropskega sistema najboljše ponudbe in povpraševanja za konsolidirane ponudbe in če bi lahko bila ustrezna poslovna rešitev za zmanjšanje nesimetričnosti informacij med udeleženci na trgu in orodje, s katerim bi regulativni organi bolje spremljali dejavnosti ponudbe na mestih trgovanja.

Pred ...

   (28)

  Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o doseženem napredku pri selitvi trgovanja s standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu na borze ali elektronske trgovalne platforme v skladu s členoma 22 in 24.

Člen 44

Sprememba
  Uredbe (EU) št. 648/2012

V členu 81(3)
  Uredbe (EU) št. 648/2012 se doda naslednji pododstavek:

"Repozitorij sklenjenih poslov prenese podatke pristojnim organom v skladu z zahtevami iz člena 23 Uredbe ...
  /.../EU
  [uredba o trgih finančnih instrumentov] (29).

Člen 45

Člen 45

Prehodna določba

Prehodna določba

Podjetja tretjih držav lahko še naprej opravljajo storitve in posle
  v državah članicah v skladu z nacionalnimi ureditvami
  eno leto po tem, ko Komisija v skladu s členom 41(3) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] sprejme odločitev v zvezi z zadevno tretjo državo
  .

Podjetja tretjih držav lahko še naprej opravljajo storitve in posle

eno leto po tem, ko Komisija v skladu s členom 41(3) Direktive .../.../EU [nova direktiva o trgih finančnih instrumentov] sprejme odločitev v zvezi z zadevno tretjo državo

▐

Člen 46

Člen 46

Začetek veljavnosti in uporaba

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati
  dvajseti
  dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

dvajseti

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba velja od
  ... (30)

  , z izjemo členov 2(3), 4(3), 6(2), 8(4), 10(2), 11(2), 12(2), 13(7), 14(5), 14(6), 16(3), 18(2), 18(3), 19(3), 20(3), 23(8), 24(5), 26, 28(6), 29(6), 30(3), 31, 32, 33, 34 in 35, ki začnejo veljati takoj po začetku veljavnosti te uredbe.

... (30

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 74.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2012.

2

(3)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 241, 2.9.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj (UL L 149, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  

  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

7

UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

8

(9)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

9

(10)  

  UL L 86, 24.3.2012, str. 1.

10

UL L 86, 24.3.2012, str. 1.

(11)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

11

(12)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

12

(13)  UL L 96, 12.4.2002, str. 16.

13

(14)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

14

(15)  

  UL L 326, 8.12.2011, str. 1.

15

UL L 326, 8.12.2011, str. 1.

(16)  
  18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

16

18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(17)  
  24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

17

24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(18)  
  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe. [Sprememba 4]

18

12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(19)  24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

19

(20)  
  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

20

12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(21)  24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

21

(22)  
  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe. [Sprememba 5]

22

12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(23)  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

23

(24)  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

24

(25)  
  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe. [Sprememba 6]

25

12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(26)  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

26

(27)  12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

27

(28)  42 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

28

(29)  UL L ...".

29

(30)  18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

30

---