# Az Európai Unió C 68E/2014

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2014.068.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 68E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. március 7. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2014.068.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 68E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. március 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. október 23-án ülésEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 10 E, 2013.1.15.
  A 2010. évi mentesítésről szóló, 2012. október 23-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2012.12.20-i L sorozatának 350. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2012. október 23., kedd |
| 2014/C 068E/01 | A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendő (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP)) | 1 |
| 2014/C 068E/02 | A Szergej Magnyitszkij ügyben érintett orosz tisztviselőkre vonatkozó közös vízumkorlátozásokAz Európai Parlament 2012. október 23-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Parlament Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló ajánlására irányuló javaslattal (2012/2142(INI)) | 13 |
| 2014/C 068E/03 | Az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásaAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról (2012/2005(INI)) | 15 |
| 2014/C 068E/04 | A különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokról (2012/2067(INI)) | 21 |
| 2014/C 068E/05 | Az Unió fejlesztési politikájának jövőjeAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője (2012/2002(INI)) | 30 |
| 2014/C 068E/06 | Kis- és középvállalkozások (kkv-k): versenyképesség és üzleti lehetőségekAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a kis- és középvállalkozásokról (kkv-król): versenyképesség és üzleti lehetőségek (2012/2042(INI)) | 40 |
| 2014/C 068E/07 | Az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2012/2149(INI)) | 53 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. október 23-án ülésEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 10 E, 2013.1.15.
  A 2010. évi mentesítésről szóló, 2012. október 23-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2012.12.20-i L sorozatának 350. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

A 2010. évi mentesítésről szóló, 2012. október 23-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2012.12.20-i L sorozatának 350. számában tették közzé.

2012. október 23., kedd

2014/C 068E/01

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendő (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP))

1

2014/C 068E/02

A Szergej Magnyitszkij ügyben érintett orosz tisztviselőkre vonatkozó közös vízumkorlátozásokAz Európai Parlament 2012. október 23-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Parlament Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló ajánlására irányuló javaslattal (2012/2142(INI))

13

2014/C 068E/03

Az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásaAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról (2012/2005(INI))

15

2014/C 068E/04

A különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokról (2012/2067(INI))

21

2014/C 068E/05

Az Unió fejlesztési politikájának jövőjeAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője (2012/2002(INI))

30

2014/C 068E/06

Kis- és középvállalkozások (kkv-k): versenyképesség és üzleti lehetőségekAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a kis- és középvállalkozásokról (kkv-król): versenyképesség és üzleti lehetőségek (2012/2042(INI))

40

2014/C 068E/07

Az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2012/2149(INI))

53

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. október 23., kedd |
| 2014/C 068E/08 | Martin Ehrenhauser parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a Martin Ehrenhauser mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2152(IMM)) | 61 |
| 2014/C 068E/09 | Az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése – valamennyi szakaszAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD)) | 63 |
| 2014/C 068E/10 | A bizottságok elnökségi tagjainak választhatósága (az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésének értelmezése)Az Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a bizottságok elnökségi tagjainak választhatóságáról (az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésének értelmezése) | 77 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. október 23., kedd

2014/C 068E/08

Martin Ehrenhauser parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a Martin Ehrenhauser mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2152(IMM))

61

2014/C 068E/09

Az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése – valamennyi szakaszAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD))

63

2014/C 068E/10

A bizottságok elnökségi tagjainak választhatósága (az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésének értelmezése)Az Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a bizottságok elnökségi tagjainak választhatóságáról (az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésének értelmezése)

77

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. október 23., kedd |
| 2014/C 068E/11 | A hozzáadottérték-adó alapú saját forrás *Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó alapú saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS)) | 78 |
| 2014/C 068E/12 | Az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 80 |
| P7_TC1-COD(2010)0395Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 81 |
| A jogalkotási állásfoglalás melléklete | 81 |
| 2014/C 068E/13 | A 4/2012. számú költségvetés-módosítás: saját források, kockázatmegosztó eszközök, EuroGlobeAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD)) | 82 |
| 2014/C 068E/14 | Erdészeti szaporítóanyagok ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2008/971/EK tanácsi határozatnak az erdészeti szaporítóanyagoknak a határozat hatálya alá tartozó minősített kategóriába történő besorolása, és az engedélyezést és az előállítás ellenőrzését végző hatóságok nevének frissítése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – (2012/0172(COD)) | 84 |
| P7_TC1-COD(2012)0172Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a 2008/971/EK tanácsi határozatnak az erdészeti szaporítóanyagoknak a minősített kategóriába történő besorolása, és az engedélyezést és az előállítás ellenőrzését végző hatóságok nevének frissítése céljából történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 85 |
| 2014/C 068E/15 | A polgárok európai éve (2013) ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a polgárok európai évéről (2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD)) | 85 |
| P7_TC1-COD(2011)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a polgárok európai évéről (2013) szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 86 |
| 2014/C 068E/16 | Leonard Orban számvevőszéki taggá történő kinevezéseAz Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a Leonard Orbannak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE)) | 86 |
| 2014/C 068E/17 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: EGF/2012/001 IE/Talk Talk referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2012/001 IE/Talk Talk referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD)) | 87 |
| MELLÉKLET | 90 |
| 2014/C 068E/18 | Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/015 SE/AstraZeneca referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország EGF/2011/015 SE/AstraZeneca referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD)) | 90 |
| MELLÉKLET | 93 |
| 2014/C 068E/19 | Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/019 ES/Galícia Metal referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2011/019 ES/Galícia Metal referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD)) | 93 |
| MELLÉKLET | 96 |
| 2014/C 068E/20 | Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/009 NL/Gelderland referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandia 41. ágazatot érintő EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD)) | 96 |
| MELLÉKLET | 99 |
| 2014/C 068E/21 | Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/021 NL/Zalco referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandia EGF/2011/021 NL/Zalco referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD)) | 100 |
| MELLÉKLET | 103 |
| 2014/C 068E/22 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: EGF/2010/015 FR/Peugeot referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország EGF/2010/015 FR/Peugeot referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD)) | 103 |
| MELLÉKLET | 106 |
| 2014/C 068E/23 | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: az EGF/2012/003 DK/VESTAS referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2012/003 DK/Vestas referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD)) | 106 |
| MELLÉKLET | 109 |
| 2014/C 068E/24 | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: az EGF/2012/002 DE/manroland referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország EGF/2012/002 DE/manroland referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD)) | 109 |
| MELLÉKLET | 112 |
| 2014/C 068E/25 | A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD)) | 112 |
| P7_TC1-COD(2011)0310Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 113 |
| 2014/C 068E/26 | A tengerészek képzésének minimumszintje ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD)) | 118 |
| P7_TC1-COD(2011)0239Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelv módosításáról szóló 2012/... /EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 119 |
| 2014/C 068E/27 | Az EK és Izrael között társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló jegyzőkönyv (CAA) ***Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló (CAA) jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE)) | 119 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. október 23., kedd

2014/C 068E/11

A hozzáadottérték-adó alapú saját forrás *Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó alapú saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS))

78

2014/C 068E/12

Az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

80

P7_TC1-COD(2010)0395Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

81

A jogalkotási állásfoglalás melléklete

81

2014/C 068E/13

A 4/2012. számú költségvetés-módosítás: saját források, kockázatmegosztó eszközök, EuroGlobeAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD))

82

2014/C 068E/14

Erdészeti szaporítóanyagok ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2008/971/EK tanácsi határozatnak az erdészeti szaporítóanyagoknak a határozat hatálya alá tartozó minősített kategóriába történő besorolása, és az engedélyezést és az előállítás ellenőrzését végző hatóságok nevének frissítése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – (2012/0172(COD))

84

P7_TC1-COD(2012)0172Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a 2008/971/EK tanácsi határozatnak az erdészeti szaporítóanyagoknak a minősített kategóriába történő besorolása, és az engedélyezést és az előállítás ellenőrzését végző hatóságok nevének frissítése céljából történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

85

2014/C 068E/15

A polgárok európai éve (2013) ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a polgárok európai évéről (2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD))

85

P7_TC1-COD(2011)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a polgárok európai évéről (2013) szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

86

2014/C 068E/16

Leonard Orban számvevőszéki taggá történő kinevezéseAz Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a Leonard Orbannak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE))

86

2014/C 068E/17

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: EGF/2012/001 IE/Talk Talk referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2012/001 IE/Talk Talk referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD))

87

MELLÉKLET

90

2014/C 068E/18

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/015 SE/AstraZeneca referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország EGF/2011/015 SE/AstraZeneca referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD))

90

MELLÉKLET

93

2014/C 068E/19

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/019 ES/Galícia Metal referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2011/019 ES/Galícia Metal referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD))

93

MELLÉKLET

96

2014/C 068E/20

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/009 NL/Gelderland referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandia 41. ágazatot érintő EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD))

96

MELLÉKLET

99

2014/C 068E/21

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap: EGF/2011/021 NL/Zalco referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandia EGF/2011/021 NL/Zalco referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD))

100

MELLÉKLET

103

2014/C 068E/22

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: EGF/2010/015 FR/Peugeot referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország EGF/2010/015 FR/Peugeot referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD))

103

MELLÉKLET

106

2014/C 068E/23

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: az EGF/2012/003 DK/VESTAS referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2012/003 DK/Vestas referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD))

106

MELLÉKLET

109

2014/C 068E/24

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: az EGF/2012/002 DE/manroland referenciaszámú kérelemAz Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország EGF/2012/002 DE/manroland referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD))

109

MELLÉKLET

112

2014/C 068E/25

A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD))

112

P7_TC1-COD(2011)0310Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

113

2014/C 068E/26

A tengerészek képzésének minimumszintje ***IAz Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD))

118

P7_TC1-COD(2011)0239Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelv módosításáról szóló 2012/... /EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

119

2014/C 068E/27

Az EK és Izrael között társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló jegyzőkönyv (CAA) ***Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló (CAA) jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE))

119

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2012–2013 2012. október 23-án ülés Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 10 E, 2013.1.15. A 2010. évi mentesítésről szóló, 2012. október 23-án elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2012.12.20-i L sorozatának 350. számában tették közzé. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. október 23., kedd

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/1

---

2012. október 23., keddA 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

P7_TA(2012)0360

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendő (COM(2011)0398 – COM(2012)0388 – 2011/0177(APP))

2014/C 68 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EUMSZ 311. és 312. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 311. és 312. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2011. június 29-i bizottsági javaslatra és a 2012. július 6-i módosított bizottsági javaslatra (COM(2011)0398 és COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2011. június 29-i bizottsági javaslatra és a 2012. július 6-i módosított bizottsági javaslatra (COM(2011)0398 és COM(2012)0388),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésre vonatkozó intézményközi megállapodásról és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2011. június 29-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0403), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésre vonatkozó intézményközi megállapodásról és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2011. június 29-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0403),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács részére készített, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban foglaltak érvényesüléséről szóló, 2010. április 27-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács részére készített, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban foglaltak érvényesüléséről szóló, 2010. április 27-i bizottsági jelentésre (COM(2010)0185),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló, 2007. március 29-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló, 2007. március 29-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó felülvizsgált pénzügyi szabályokhoz csatolt, a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos problémákról szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó felülvizsgált pénzügyi szabályokhoz csatolt, a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos problémákról szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság időközi jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0313/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság időközi jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0313/2012),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 312. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanácsnak különleges jogalkotási eljárás keretében, a Parlament egyetértésének megszerzése után egyhangú szavazással kell elfogadnia a többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletet; mivel az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Tanács egyhangúlag olyan döntést fogadhat el, amely engedélyezi a Tanács számára, hogy minősített többséggel fogadja el a többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletet; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 312. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanácsnak különleges jogalkotási eljárás keretében, a Parlament egyetértésének megszerzése után egyhangú szavazással kell elfogadnia a többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletet; mivel az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Tanács egyhangúlag olyan döntést fogadhat el, amely engedélyezi a Tanács számára, hogy minősített többséggel fogadja el a többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletet;

| B. | mivel az EUMSZ 310. cikkének (1) bekezdése értelmében a költségvetésben valamennyi uniós bevételt és kiadást fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 310. cikkének (1) bekezdése értelmében a költségvetésben valamennyi uniós bevételt és kiadást fel kell tüntetni;

| C. | mivel az EUMSZ 295. cikke értelmében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság konzultációt folytat egymással és közös megegyezés alapján rendezi együttműködését, és mivel ennek érdekében az éves költségvetési eljárás működésének, valamint az intézmények költségvetési ügyekben való együttműködésének javítása intézményközi megállapodást kell elfogadni; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 295. cikke értelmében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság konzultációt folytat egymással és közös megegyezés alapján rendezi együttműködését, és mivel ennek érdekében az éves költségvetési eljárás működésének, valamint az intézmények költségvetési ügyekben való együttműködésének javítása intézményközi megállapodást kell elfogadni;

| D. | mivel az EUMSZ. 312. cikkének (5) bekezdése felhívja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ. 312. cikkének (5) bekezdése felhívja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése érdekében;

| E. | mivel az EUMSZ 311. cikke értelmében az Uniónak gondoskodnia kell a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről, és azt teljes egészében saját forrásokból kell finanszíroznia; mivel a Tanácsnak konzultálnia kell a Parlamenttel, mielőtt új határozatot fogad el a saját források reformjáról, továbbá meg kell szereznie a Parlament egyetértését a saját források rendszerének végrehajtási intézkedéseiről szóló rendelet elfogadása előtt; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSZ 311. cikke értelmében az Uniónak gondoskodnia kell a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről, és azt teljes egészében saját forrásokból kell finanszíroznia; mivel a Tanácsnak konzultálnia kell a Parlamenttel, mielőtt új határozatot fogad el a saját források reformjáról, továbbá meg kell szereznie a Parlament egyetértését a saját források rendszerének végrehajtási intézkedéseiről szóló rendelet elfogadása előtt;

| F. | mivel ez lesz az első olyan alkalom, amikor a Lisszaboni Szerződés új rendelkezései alapján kerül sor egy, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadására, amely pedig ilyen módon a Szerződés alapján fennálló előjogok tiszteletben tartásának a hatékony döntéshozatallal való összeegyeztetésére irányuló új, az intézmények között létrejövő együttműködési megállapodásokat von maga után; |
| --- | --- |

F.

mivel ez lesz az első olyan alkalom, amikor a Lisszaboni Szerződés új rendelkezései alapján kerül sor egy, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadására, amely pedig ilyen módon a Szerződés alapján fennálló előjogok tiszteletben tartásának a hatékony döntéshozatallal való összeegyeztetésére irányuló új, az intézmények között létrejövő együttműködési megállapodásokat von maga után;

| G. | mivel a Lisszaboni Szerződés fontos új előjogokat biztosít az Európai Unió számára, például a külső fellépés (az EUSZ 27. cikkének (3) bekezdése), a sport (az EUMSZ 165. cikke), az űrkutatás (az EUMSZ 189. cikke), az éghajlatváltozás (az EUMSZ 191. cikke), az energiapolitika (az EUMSZ 194. cikke), az idegenforgalom (az EUMSZ 195. cikke) és a polgári védelem (az EUMSZ 196. cikke) területén; |
| --- | --- |

G.

mivel a Lisszaboni Szerződés fontos új előjogokat biztosít az Európai Unió számára, például a külső fellépés (az EUSZ 27. cikkének (3) bekezdése), a sport (az EUMSZ 165. cikke), az űrkutatás (az EUMSZ 189. cikke), az éghajlatváltozás (az EUMSZ 191. cikke), az energiapolitika (az EUMSZ 194. cikke), az idegenforgalom (az EUMSZ 195. cikke) és a polgári védelem (az EUMSZ 196. cikke) területén;

| H. | mivel 2011. június 8-i, túlnyomó többséggel elfogadott állásfoglalásában a Parlament mind jogalkotási, mind pedig költségvetési tekintetben megállapította általános politikai prioritásait a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan; |
| --- | --- |

H.

mivel 2011. június 8-i, túlnyomó többséggel elfogadott állásfoglalásában a Parlament mind jogalkotási, mind pedig költségvetési tekintetben megállapította általános politikai prioritásait a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan;

| I. | mivel 2012. június 13-i, túlnyomó többséggel elfogadott állásfoglalásában a Parlament mind a kiadási, mind pedig a bevételi oldal tekintetében megállapította általános prioritásait a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan; |
| --- | --- |

I.

mivel 2012. június 13-i, túlnyomó többséggel elfogadott állásfoglalásában a Parlament mind a kiadási, mind pedig a bevételi oldal tekintetében megállapította általános prioritásait a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan;

| J. | mivel az illetékes parlamenti bizottságok teljes körű és mélyre ható elemzést készítettek a szükségletekről a politikai prioritások meghatározása érdekében, amelyet mellékelt véleményeikkel is alátámasztanak; |
| --- | --- |

J.

mivel az illetékes parlamenti bizottságok teljes körű és mélyre ható elemzést készítettek a szükségletekről a politikai prioritások meghatározása érdekében, amelyet mellékelt véleményeikkel is alátámasztanak;

| K. | mivel a ciprusi soros elnökség a felső határértékeket (de a rendes jogalkotási eljárás körébe tartozó politikai választásokat is) magában foglaló tárgyalási keretdokumentumot kíván a 2012 novemberében összeülő rendkívüli Európai Tanács elé terjeszteni; |
| --- | --- |

K.

mivel a ciprusi soros elnökség a felső határértékeket (de a rendes jogalkotási eljárás körébe tartozó politikai választásokat is) magában foglaló tárgyalási keretdokumentumot kíván a 2012 novemberében összeülő rendkívüli Európai Tanács elé terjeszteni;

| L. | mivel az uniós költségvetés már most is 50 milliárd euróig biztosít garanciát a fizetési mérleg középtávú pénzügyi támogatásához az euróövezeten kívüli tagországok számára, továbbá 60 milliárd euróig az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmushoz (EFSM) (a kihelyezett kölcsönökből adódó teljes kintlévőség); |
| --- | --- |

L.

mivel az uniós költségvetés már most is 50 milliárd euróig biztosít garanciát a fizetési mérleg középtávú pénzügyi támogatásához az euróövezeten kívüli tagországok számára, továbbá 60 milliárd euróig az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmushoz (EFSM) (a kihelyezett kölcsönökből adódó teljes kintlévőség);

| M. | mivel az Európai Unió számára fontos, hogy az egység és egységesség általános elvének tiszteletben tartásán alapuló parlamentáris döntéshozatal és ellenőrző folyamat átlátható és demokratikus lényegét teljes mértékben kifejező költségvetéssel és költségvetési eljárással rendelkezzen, amely szükségessé teszi, hogy valamennyi bevételt és kiadást teljes mértékben, egymás kölcsönös kompenzációja nélkül felvegyenek, továbbá hogy mind a bevételekről, mind pedig a kiadásokról parlamenti vitát és szavazást tartsanak a Szerződésben foglalt hatáskörökkel összhangban; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió számára fontos, hogy az egység és egységesség általános elvének tiszteletben tartásán alapuló parlamentáris döntéshozatal és ellenőrző folyamat átlátható és demokratikus lényegét teljes mértékben kifejező költségvetéssel és költségvetési eljárással rendelkezzen, amely szükségessé teszi, hogy valamennyi bevételt és kiadást teljes mértékben, egymás kölcsönös kompenzációja nélkül felvegyenek, továbbá hogy mind a bevételekről, mind pedig a kiadásokról parlamenti vitát és szavazást tartsanak a Szerződésben foglalt hatáskörökkel összhangban;

Az uniós költségvetés mint az egész EU intelligens, fenntartható és inkluzív növekedését biztosító fő eszköz

| 1. | teljes mértékben tudatában van annak, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások nagyon nehéz társadalmi, gazdasági és pénzügyi helyzetben zajlanak, amelyben a tagállamok számottevő erőfeszítéseket tesznek nemzeti költségvetéseik kiigazítására, figyelemmel az államháztartás fenntarthatóságára, valamint a bankszektor és az egységes valuta stabilitására; ragaszkodik ahhoz, hogy nem szabad, hogy úgy tűnjön, az Unió további pénzügyi terheket ró az adófizetőkre; meggyőződése azonban, hogy az EU költségvetése annak a megoldásnak a részét képezi, amely lehetővé teszi Európa számára a mostani válságból való kiemelkedést azzal, hogy ösztönzi a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe történő beruházásokat, továbbá segítséget nyújt a tagállamoknak a jelenlegi strukturális problémák, különösen pedig a versenyképesség elvesztése, a növekvő munkanélküliség és szegénység együttes, összehangolt és fenntartható módon történő kezeléséhez; |
| --- | --- |

1.

teljes mértékben tudatában van annak, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások nagyon nehéz társadalmi, gazdasági és pénzügyi helyzetben zajlanak, amelyben a tagállamok számottevő erőfeszítéseket tesznek nemzeti költségvetéseik kiigazítására, figyelemmel az államháztartás fenntarthatóságára, valamint a bankszektor és az egységes valuta stabilitására; ragaszkodik ahhoz, hogy nem szabad, hogy úgy tűnjön, az Unió további pénzügyi terheket ró az adófizetőkre; meggyőződése azonban, hogy az EU költségvetése annak a megoldásnak a részét képezi, amely lehetővé teszi Európa számára a mostani válságból való kiemelkedést azzal, hogy ösztönzi a növekedésbe és a munkahelyteremtésbe történő beruházásokat, továbbá segítséget nyújt a tagállamoknak a jelenlegi strukturális problémák, különösen pedig a versenyképesség elvesztése, a növekvő munkanélküliség és szegénység együttes, összehangolt és fenntartható módon történő kezeléséhez;

| 2. | úgy véli mindazonáltal, hogy az úgy nemzeti, mint uniós szinten megvalósuló kiegyensúlyozott strukturális reformok alapvető előfeltételét jelentik az uniós finanszírozás hatékony és eredményes végrehajtásának, ugyanakkor emlékeztet a rendezett államháztartások jelentőségére; |
| --- | --- |

2.

úgy véli mindazonáltal, hogy az úgy nemzeti, mint uniós szinten megvalósuló kiegyensúlyozott strukturális reformok alapvető előfeltételét jelentik az uniós finanszírozás hatékony és eredményes végrehajtásának, ugyanakkor emlékeztet a rendezett államháztartások jelentőségére;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács számos alkalommal fejezte ki, hogy ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van a megerősített európai gazdasági kormányzásra, és elfogadta az Európa 2020 stratégiában az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében megállapított célkitűzéseket, azaz a foglalkoztatás ösztönzését, az innováció, a kutatás és fejlesztés feltételeinek javítását és az ezekre fordított közkiadások növelését, az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseink teljesítését, a végzettségi szintek javítását és a társadalmi befogadásnak a különösen a szegénység mérséklése révén történő előmozdítását; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács számos alkalommal fejezte ki, hogy ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van a megerősített európai gazdasági kormányzásra, és elfogadta az Európa 2020 stratégiában az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében megállapított célkitűzéseket, azaz a foglalkoztatás ösztönzését, az innováció, a kutatás és fejlesztés feltételeinek javítását és az ezekre fordított közkiadások növelését, az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseink teljesítését, a végzettségi szintek javítását és a társadalmi befogadásnak a különösen a szegénység mérséklése révén történő előmozdítását;

| 4. | emlékeztet, hogy az Európai Tanács 2012 júniusában maga fogadott el egy növekedési és munkahely-teremtési paktumot, amely elismeri az uniós költségvetés húzóhatását a növekedés és a foglalkoztatás megerősítése vonatkozásában, és jelentős hangsúlyt helyez annak az ahhoz való hozzájárulására, hogy az egész Unió kilábaljon a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságból; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet, hogy az Európai Tanács 2012 júniusában maga fogadott el egy növekedési és munkahely-teremtési paktumot, amely elismeri az uniós költségvetés húzóhatását a növekedés és a foglalkoztatás megerősítése vonatkozásában, és jelentős hangsúlyt helyez annak az ahhoz való hozzájárulására, hogy az egész Unió kilábaljon a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságból;

| 5. | meglátása szerint az Uniót különösen súlyosan érintették az elmúlt négy év egymást követő pénzügyi válságai, részben azért, mert a pénzügyi szereplők, a nemzetközi partnerek és a közvélemény megkérdőjelezte az Unión belüli szolidaritás szintjét; úgy véli, hogy az ilyen szolidaritás középpontjában az uniós költségvetésnek kell állnia; meggyőződése ennélfogva, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló határozatnak vagy jelentős hatása lesz a nemzeti kormányok válság legyőzésére irányuló erőfeszítéseire, vagy további recesszióhoz vezet az Unióban; |
| --- | --- |

5.

meglátása szerint az Uniót különösen súlyosan érintették az elmúlt négy év egymást követő pénzügyi válságai, részben azért, mert a pénzügyi szereplők, a nemzetközi partnerek és a közvélemény megkérdőjelezte az Unión belüli szolidaritás szintjét; úgy véli, hogy az ilyen szolidaritás középpontjában az uniós költségvetésnek kell állnia; meggyőződése ennélfogva, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló határozatnak vagy jelentős hatása lesz a nemzeti kormányok válság legyőzésére irányuló erőfeszítéseire, vagy további recesszióhoz vezet az Unióban;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a 2008 óta hozott makrogazdasági pénzügyi stabilizációs intézkedések egyelőre nem vetettek véget a gazdasági és pénzügyi válságnak; úgy véli ezért, hogy Európában a növekedéshez való visszatéréshez és a munkahelyteremtéshez a tagállamoknak tovább kell folytatniuk a fenntartható növekedési potenciál kibontakoztatására irányuló erőfeszítéseiket, és jól célzott, szilárd és elégséges uniós költségvetésre van szükség ahhoz, hogy további segítséget lehessen nyújtani a nemzeti erőfeszítések koordinálásához és kibővítéséhez; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a 2008 óta hozott makrogazdasági pénzügyi stabilizációs intézkedések egyelőre nem vetettek véget a gazdasági és pénzügyi válságnak; úgy véli ezért, hogy Európában a növekedéshez való visszatéréshez és a munkahelyteremtéshez a tagállamoknak tovább kell folytatniuk a fenntartható növekedési potenciál kibontakoztatására irányuló erőfeszítéseiket, és jól célzott, szilárd és elégséges uniós költségvetésre van szükség ahhoz, hogy további segítséget lehessen nyújtani a nemzeti erőfeszítések koordinálásához és kibővítéséhez;

| 7. | megjegyzi, hogy az uniós költségvetés az unióbeli összes kormányzati kiadásnak csupán a 2 %-át teszi ki, és ennek megfelelően a negyvenötöd része a tagállami kormányzati kiadások összegének; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy az uniós költségvetés az unióbeli összes kormányzati kiadásnak csupán a 2 %-át teszi ki, és ennek megfelelően a negyvenötöd része a tagállami kormányzati kiadások összegének;

| 8. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 310. cikke alapján az uniós költségvetésben feltüntetett bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük, így az uniós költségvetés nem eredményezhet hiányt és adósságot; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 310. cikke alapján az uniós költségvetésben feltüntetett bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük, így az uniós költségvetés nem eredményezhet hiányt és adósságot;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés elsősorban beruházási költségvetés, és összes hozamának 94 %-át magukban a tagállamokban, illetve az Unió külső prioritásainak megfelelően ruházzák be; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés hozzájárulása nélkül a közberuházások a régiók és a tagállamok számára minimálisra csökkennének vagy lehetetlenné válnának; úgy véli, hogy az uniós költségvetés bárminemű csökkenése elkerülhetetlen módon növelné az egyenlőtlenségeket és gátolná a teljes uniós gazdaság növekedését és versenyképességét, továbbá kohézióját, és aláásná a szolidaritás alapvető uniós értékének elvét; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés elsősorban beruházási költségvetés, és összes hozamának 94 %-át magukban a tagállamokban, illetve az Unió külső prioritásainak megfelelően ruházzák be; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés hozzájárulása nélkül a közberuházások a régiók és a tagállamok számára minimálisra csökkennének vagy lehetetlenné válnának; úgy véli, hogy az uniós költségvetés bárminemű csökkenése elkerülhetetlen módon növelné az egyenlőtlenségeket és gátolná a teljes uniós gazdaság növekedését és versenyképességét, továbbá kohézióját, és aláásná a szolidaritás alapvető uniós értékének elvét;

| 10. | kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés nem érte el céljait, többek között azért, mert sem költségvetési, sem jogalkotási vonatkozásban nem volt megfelelő valamennyi szinten sem az összehangolás, sem az elkötelezettség; határozott véleménye, hogy a hatékonyság érdekében haladéktalanul, és minden további késedelem nélkül végre kell hajtani az Európa 2020 stratégiát; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés nem érte el céljait, többek között azért, mert sem költségvetési, sem jogalkotási vonatkozásban nem volt megfelelő valamennyi szinten sem az összehangolás, sem az elkötelezettség; határozott véleménye, hogy a hatékonyság érdekében haladéktalanul, és minden további késedelem nélkül végre kell hajtani az Európa 2020 stratégiát;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésének megvalósításához jelentős összegű jövőorientált beruházásra van szükség, amely a becslések szerint 2020-ig eléri a legalább 1 800 milliárd eurót (4); hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia egyik legfontosabb célkitűzése – azaz a növekedés és a magas minőségű foglalkoztatás előmozdítása valamennyi európai számára – csak akkor valósulhat meg, ha a tudásalapú társadalmat célzó oktatásba, kutatásba és innovációba, a kkv-kba, illetve a környezetbarát és új technológiába történő szükséges beruházások a társadalmi befogadás előmozdítása mellett most valósulnak meg, és azokat nem halasztják későbbre; előnyben részesíti a növekedésbarát költségvetési konszolidációs intézkedések ikerpályás megközelítését az államháztartási hiányok és az államadósságok ilyen beruházások ösztönzése révén történő csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésének megvalósításához jelentős összegű jövőorientált beruházásra van szükség, amely a becslések szerint 2020-ig eléri a legalább 1 800 milliárd eurót (4); hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia egyik legfontosabb célkitűzése – azaz a növekedés és a magas minőségű foglalkoztatás előmozdítása valamennyi európai számára – csak akkor valósulhat meg, ha a tudásalapú társadalmat célzó oktatásba, kutatásba és innovációba, a kkv-kba, illetve a környezetbarát és új technológiába történő szükséges beruházások a társadalmi befogadás előmozdítása mellett most valósulnak meg, és azokat nem halasztják későbbre; előnyben részesíti a növekedésbarát költségvetési konszolidációs intézkedések ikerpályás megközelítését az államháztartási hiányok és az államadósságok ilyen beruházások ösztönzése révén történő csökkentése érdekében;

| 12. | úgy véli, hogy a fiatalok riasztó, az EU egészében fennálló helyzete, többek között példátlanul nagy arányú munkanélkülisége, növekvő szegénysége és az oktatásban tapasztalható kihívások, különös erőfeszítést igényel, hogy a többek között a megfelelő költségvetési támogatásban részesülő uniós programok és az Unió egész költségvetésében érvényesülő intézkedések révén meg lehessen őrizni az új generációk elkötelezettségét a béke, a demokrácia és az emberi jogok, a gazdasági prosperitás és a társadalmi igazságosság uniós értékei iránt; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a fiatalok riasztó, az EU egészében fennálló helyzete, többek között példátlanul nagy arányú munkanélkülisége, növekvő szegénysége és az oktatásban tapasztalható kihívások, különös erőfeszítést igényel, hogy a többek között a megfelelő költségvetési támogatásban részesülő uniós programok és az Unió egész költségvetésében érvényesülő intézkedések révén meg lehessen őrizni az új generációk elkötelezettségét a béke, a demokrácia és az emberi jogok, a gazdasági prosperitás és a társadalmi igazságosság uniós értékei iránt;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az erős, diverzifikált, versenyképes ipari alap az intelligens, fenntartható és inkluzív európai gazdaság kialakításának kulcsa; kiemeli az ipar jelentőségét az uniós versenyképesség és munkahelyteremtés támogatásában és ebből eredően a gazdasági válság leküzdéséhez való kulcsfontosságú hozzájárulását; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az erős, diverzifikált, versenyképes ipari alap az intelligens, fenntartható és inkluzív európai gazdaság kialakításának kulcsa; kiemeli az ipar jelentőségét az uniós versenyképesség és munkahelyteremtés támogatásában és ebből eredően a gazdasági válság leküzdéséhez való kulcsfontosságú hozzájárulását;

| 14. | határozottan támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések az egész uniós költségvetésben érvényesüljenek, és a kiadások legalább a 20 %-a az éghajlathoz kapcsolódjon; fontosnak tartja, hogy az uniós költségvetés mobilizálni tudja a fenntartható és gyarapodó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba való beruházást, megfelelő támogatást tudjon nyújtani az Európa 2020 stratégia éghajlattal, energiával, erőforrás-hatékonysággal és biológiai sokszínűséggel kapcsolatos célkitűzéseinek eléréséhez, az egészségesebb környezet biztosításával pedig az uniós polgárok javára tudjon válni; |
| --- | --- |

14.

határozottan támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések az egész uniós költségvetésben érvényesüljenek, és a kiadások legalább a 20 %-a az éghajlathoz kapcsolódjon; fontosnak tartja, hogy az uniós költségvetés mobilizálni tudja a fenntartható és gyarapodó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba való beruházást, megfelelő támogatást tudjon nyújtani az Európa 2020 stratégia éghajlattal, energiával, erőforrás-hatékonysággal és biológiai sokszínűséggel kapcsolatos célkitűzéseinek eléréséhez, az egészségesebb környezet biztosításával pedig az uniós polgárok javára tudjon válni;

| 15. | felhívja ennélfogva a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a nemzeti konszolidációs erőfeszítés és a megfelelő prioritások szerint kialakított uniós költségvetés hozzáadott értéke közötti szinergiákat, amelyek lehetővé teszik a legmagasabb szinten már vállalt politikai kötelezettségek végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

felhívja ennélfogva a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a nemzeti konszolidációs erőfeszítés és a megfelelő prioritások szerint kialakított uniós költségvetés hozzáadott értéke közötti szinergiákat, amelyek lehetővé teszik a legmagasabb szinten már vállalt politikai kötelezettségek végrehajtását;

A kiadások szintje

| 16. | hangsúlyozza, hogy 1988 óta a nemzeti költségvetések az átlagot tekintve gyorsabban növekedtek az uniós költségvetésnél; megjegyzi, hogy a válság 2008-as kezdete óta a tagállamokban az állami összkiadások éves nominális szinten 2 %-kal növekedtek; levonja azt a következtetést, hogy az uniós költségvetésnek ez a nemzeti költségvetésekhez mérten vett csökkenése szöges ellentétben áll a Szerződés által az Unióra ruházott hatáskörök és feladatok bővülésével és a maga az Európai Tanács által hozott főbb politikai döntésekkel, különösen a megerősített európai gazdasági kormányzás kidolgozásával; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy 1988 óta a nemzeti költségvetések az átlagot tekintve gyorsabban növekedtek az uniós költségvetésnél; megjegyzi, hogy a válság 2008-as kezdete óta a tagállamokban az állami összkiadások éves nominális szinten 2 %-kal növekedtek; levonja azt a következtetést, hogy az uniós költségvetésnek ez a nemzeti költségvetésekhez mérten vett csökkenése szöges ellentétben áll a Szerződés által az Unióra ruházott hatáskörök és feladatok bővülésével és a maga az Európai Tanács által hozott főbb politikai döntésekkel, különösen a megerősített európai gazdasági kormányzás kidolgozásával;

| 17. | hangsúlyozza, hogy 2000 óta az EU saját forrásainak felső határa (a GNI 1,29 %-a kötelezettségvállalásként, 1,23 % kifizetési előirányzatként) és a többéves pénzügyi keret felső határa közötti különbség számottevő mértékben nőtt; megjegyzi továbbá, hogy a többéves pénzügyi keret csupán a kiadások legmagasabb szintjét állapítja meg, ugyanakkor az uniós költségvetés mindig jóval e szintek alatt maradt; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy 2000 óta az EU saját forrásainak felső határa (a GNI 1,29 %-a kötelezettségvállalásként, 1,23 % kifizetési előirányzatként) és a többéves pénzügyi keret felső határa közötti különbség számottevő mértékben nőtt; megjegyzi továbbá, hogy a többéves pénzügyi keret csupán a kiadások legmagasabb szintjét állapítja meg, ugyanakkor az uniós költségvetés mindig jóval e szintek alatt maradt;

| 18. | úgy véli, hogy a bizottsági javaslat – amely a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek a 2013-as felső határértékeken való befagyasztásával számol – nem lesz elegendő az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés európai stratégiájához kapcsolódó meglévő politikai prioritások, a Lisszaboni Szerződésben előírt új feladatok vagy az előre nem látható események finanszírozására, a maga az Európai Tanács által kitűzött politikai célkitűzéseket és kötelezettségvállalásokat nem is említve; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a bizottsági javaslat – amely a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek a 2013-as felső határértékeken való befagyasztásával számol – nem lesz elegendő az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés európai stratégiájához kapcsolódó meglévő politikai prioritások, a Lisszaboni Szerződésben előírt új feladatok vagy az előre nem látható események finanszírozására, a maga az Európai Tanács által kitűzött politikai célkitűzéseket és kötelezettségvállalásokat nem is említve;

| 19. | megismétli a 2011. június 8-án kifejtett álláspontját, hogy a költségvetés megfelelő, a 2013-as felső határértékek szintje fölé történő emelése nélkül számos uniós prioritást és politikát lefelé kell módosítani, illetve akár le kell mondani a végrehajtásuktól; |
| --- | --- |

19.

megismétli a 2011. június 8-án kifejtett álláspontját, hogy a költségvetés megfelelő, a 2013-as felső határértékek szintje fölé történő emelése nélkül számos uniós prioritást és politikát lefelé kell módosítani, illetve akár le kell mondani a végrehajtásuktól;

| 20. | figyelmezteti a Tanácsot, hogy tartózkodjon mindennemű olyan kísérlettől, amely a Bizottság által javasolt uniós költségvetés szintjének további csökkentésére irányul; határozottan ellenzi a lineáris, horizontális csökkentésekre irányuló valamennyi kérést, mivel az ilyen csökkentések valamennyi uniós politika végrehajtását és hatékonyságát veszélyeztetnék, függetlenül ezek európai hozzáadott értékétől, politikai súlyától vagy teljesítményétől; felhívja ezzel szemben a Tanácsot arra, hogy amennyiben csökkentést javasolna, egyértelműen és nyilvánosan határozza meg, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit kellene mellőzni; |
| --- | --- |

20.

figyelmezteti a Tanácsot, hogy tartózkodjon mindennemű olyan kísérlettől, amely a Bizottság által javasolt uniós költségvetés szintjének további csökkentésére irányul; határozottan ellenzi a lineáris, horizontális csökkentésekre irányuló valamennyi kérést, mivel az ilyen csökkentések valamennyi uniós politika végrehajtását és hatékonyságát veszélyeztetnék, függetlenül ezek európai hozzáadott értékétől, politikai súlyától vagy teljesítményétől; felhívja ezzel szemben a Tanácsot arra, hogy amennyiben csökkentést javasolna, egyértelműen és nyilvánosan határozza meg, hogy mely politikai prioritásait vagy projektjeit kellene mellőzni;

| 21. | hangsúlyozza az uniós költségvetés kulcsfontosságú szerepét a közösen kialakított Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában; szilárd meggyőződése, hogy az uniós finanszírozás, ha jól meg van szervezve, olyan egyértelmű uniós hozzáadott értéket biztosító tevékenységeket indíthat el és mozdíthat elő, amelyeket a tagállamok egyedül nem képesek megvalósítani, továbbá megteremti a tagállamok tevékenységeivel való kiegészítő jelleget és szinergiákat azáltal, hogy lehetővé teszi a tagállamoknak a kulcsfontosságú, jövőre irányuló beruházásokra való összpontosítást; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az uniós költségvetés kulcsfontosságú szerepét a közösen kialakított Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában; szilárd meggyőződése, hogy az uniós finanszírozás, ha jól meg van szervezve, olyan egyértelmű uniós hozzáadott értéket biztosító tevékenységeket indíthat el és mozdíthat elő, amelyeket a tagállamok egyedül nem képesek megvalósítani, továbbá megteremti a tagállamok tevékenységeivel való kiegészítő jelleget és szinergiákat azáltal, hogy lehetővé teszi a tagállamoknak a kulcsfontosságú, jövőre irányuló beruházásokra való összpontosítást;

| 22. | megerősíti ezzel összefüggésben az Európa 2020 stratégia fókuszpontját jelentő, a versenyképesség, a kkv-k, a vállalkozói kedv és a fenntartható infrastruktúra-fejlesztés területét érintő uniós programok számára rendelkezésre álló finanszírozás jelentős mértékű növelését támogató álláspontját; szilárd meggyőződése, hogy a bizottsági javaslat nyomán végrehajtott további csökkentés jelentős mértékben veszélyeztetné az Unió hitelességét és a növekedés és a munkahelyek melletti politikai elkötelezettségét; |
| --- | --- |

22.

megerősíti ezzel összefüggésben az Európa 2020 stratégia fókuszpontját jelentő, a versenyképesség, a kkv-k, a vállalkozói kedv és a fenntartható infrastruktúra-fejlesztés területét érintő uniós programok számára rendelkezésre álló finanszírozás jelentős mértékű növelését támogató álláspontját; szilárd meggyőződése, hogy a bizottsági javaslat nyomán végrehajtott további csökkentés jelentős mértékben veszélyeztetné az Unió hitelességét és a növekedés és a munkahelyek melletti politikai elkötelezettségét;

| 23. | örömmel üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló bizottsági javaslatot és az európai közlekedési, energia- és digitális hálózatok fejlesztése céljából hozzárendelt reális pénzügyi előirányzatokat; ezzel összefüggésben sürgeti, hogy a Kohéziós Alapból az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközbe átcsoportosított összeget az első években az ezen alapból kiosztott nemzeti előirányzatokkal összhangban költsék el; |
| --- | --- |

23.

örömmel üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló bizottsági javaslatot és az európai közlekedési, energia- és digitális hálózatok fejlesztése céljából hozzárendelt reális pénzügyi előirányzatokat; ezzel összefüggésben sürgeti, hogy a Kohéziós Alapból az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközbe átcsoportosított összeget az első években az ezen alapból kiosztott nemzeti előirányzatokkal összhangban költsék el;

| 24. | hangsúlyozza a kutatás és az innováció fontos szerepét a fenntartható, a világban vezető szerepet betöltő, tudás alapú, saját erőforrásait hatékonyan és felelősen felhasználó gazdaság felé való átmenet felgyorsításában; felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy egyezzenek meg egy konkrét ütemtervben, amellyel elérhető a GDP 3 %-ának a kutatásba történő befektetése; rámutat arra a jelentős mértékű gazdasági kötelezettségvállalásra, amellyel ez a célkitűzés járna, tekintve a további, összesen 130 milliárd EUR összegű, mindenfajta forrásból finanszírozott további éves kiadást; hangsúlyozza – következésképpen – annak szükségességét, hogy az Unióban a kutatás és innováció finanszírozását a kiadások, és különösen az uniós kutatás és innovációs finanszírozás jelentős mértékű növelése révén fokozzák, ösztönözzék és biztosítsák – nevezetesen a Horizont 2020 programon keresztül; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a kutatás és az innováció fontos szerepét a fenntartható, a világban vezető szerepet betöltő, tudás alapú, saját erőforrásait hatékonyan és felelősen felhasználó gazdaság felé való átmenet felgyorsításában; felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy egyezzenek meg egy konkrét ütemtervben, amellyel elérhető a GDP 3 %-ának a kutatásba történő befektetése; rámutat arra a jelentős mértékű gazdasági kötelezettségvállalásra, amellyel ez a célkitűzés járna, tekintve a további, összesen 130 milliárd EUR összegű, mindenfajta forrásból finanszírozott további éves kiadást; hangsúlyozza – következésképpen – annak szükségességét, hogy az Unióban a kutatás és innováció finanszírozását a kiadások, és különösen az uniós kutatás és innovációs finanszírozás jelentős mértékű növelése révén fokozzák, ösztönözzék és biztosítsák – nevezetesen a Horizont 2020 programon keresztül;

| 25. | emlékeztet, hogy a kkv-k a gazdasági növekedés, a versenyképesség, az innováció és a foglalkoztatás fő mozgatórugói, és elismeri a fenntartható európai gazdaság fellendülésének és élénkítésének biztosításában játszott jelentős szerepüket; üdvözli ennélfogva, hogy az Európa 2020 stratégia különös hangsúlyt fektet az innovációra és az iparpolitikára; határozottan elutasítja az európai versenyképesség és foglalkoztatás középpontjában álló olyan programok, mint a COSME előirányzatainak további csökkentésére irányuló kísérleteket; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet, hogy a kkv-k a gazdasági növekedés, a versenyképesség, az innováció és a foglalkoztatás fő mozgatórugói, és elismeri a fenntartható európai gazdaság fellendülésének és élénkítésének biztosításában játszott jelentős szerepüket; üdvözli ennélfogva, hogy az Európa 2020 stratégia különös hangsúlyt fektet az innovációra és az iparpolitikára; határozottan elutasítja az európai versenyképesség és foglalkoztatás középpontjában álló olyan programok, mint a COSME előirányzatainak további csökkentésére irányuló kísérleteket;

| 26. | úgy véli, hogy az uniós kohéziós politika (strukturális alapok és Kohéziós Alap) a befektetések, a fenntartható növekedés és a versenyképesség stratégiai eszköze, továbbá az európai szolidaritás fő pillére, amely kétségkívül uniós hozzáadott értékkel bír; megállapítja továbbá a kohéziós finanszírozás valamennyi uniós tagállam számára jelentős tovagyűrűző hatását; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-n belüli makrogazdasági egyenlőtlenségek hatékony csökkentése és a gazdasági, szociális és területi kohézióhoz való hozzájárulás érdekében képesnek kell lennie arra, hogy stabil, szilárd és fenntartható pénzügyi keretre támaszkodhasson; megerősíti azt az álláspontját, hogy – tekintettel a növekedésbe és a munkahelyekbe történő állami beruházások biztosításának sürgető szükségességére – a kohéziós politika finanszírozását legalább a 2007–2013 közötti időszak szintjén kell tartani és továbbra is le kell fednie valamennyi uniós régiót, külön hangsúlyt fektetve a kevésbé fejlett régiókra; támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy a kohéziós politika teljes előirányzatának 25 %-át irányozzák elő az ESZA számára; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az uniós kohéziós politika (strukturális alapok és Kohéziós Alap) a befektetések, a fenntartható növekedés és a versenyképesség stratégiai eszköze, továbbá az európai szolidaritás fő pillére, amely kétségkívül uniós hozzáadott értékkel bír; megállapítja továbbá a kohéziós finanszírozás valamennyi uniós tagállam számára jelentős tovagyűrűző hatását; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-n belüli makrogazdasági egyenlőtlenségek hatékony csökkentése és a gazdasági, szociális és területi kohézióhoz való hozzájárulás érdekében képesnek kell lennie arra, hogy stabil, szilárd és fenntartható pénzügyi keretre támaszkodhasson; megerősíti azt az álláspontját, hogy – tekintettel a növekedésbe és a munkahelyekbe történő állami beruházások biztosításának sürgető szükségességére – a kohéziós politika finanszírozását legalább a 2007–2013 közötti időszak szintjén kell tartani és továbbra is le kell fednie valamennyi uniós régiót, külön hangsúlyt fektetve a kevésbé fejlett régiókra; támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy a kohéziós politika teljes előirányzatának 25 %-át irányozzák elő az ESZA számára;

| 27. | megismétli azt az álláspontját, hogy a KAP által megvalósítandó feladatok, kihívások és célkitűzések széles skálájára tekintettel a következő pénzügyi programozási időszakban legalább a 2013-as költségvetésben a KAP számára biztosított támogatás szintjét fenn kell tartani; véleménye szerint az új KAP-nak költségvetése hatékonyabb és eredményesebb felosztására kell törekednie, többek között a közvetlen kifizetések és a vidékfejlesztési célú előirányzatok tagállamok, régiók és mezőgazdasági termelők közötti tisztességes elosztása révén a létező hiányosságok csökkentése érdekében; kiemeli ezzel kapcsolatban a KAP második pillérének fontos szerepét, amely jelentősen hozzájárul a vidéki munkahelyteremtéshez és befektetésekhez, illetve a mezőgazdasági szektor eredményességének és versenyképességének növeléséhez, különösen az Európa 2020 stratégiában is említett új kihívások fényében, továbbá a környezetkezeléshez és a biológiai sokszínűség megőrzéséhez; |
| --- | --- |

27.

megismétli azt az álláspontját, hogy a KAP által megvalósítandó feladatok, kihívások és célkitűzések széles skálájára tekintettel a következő pénzügyi programozási időszakban legalább a 2013-as költségvetésben a KAP számára biztosított támogatás szintjét fenn kell tartani; véleménye szerint az új KAP-nak költségvetése hatékonyabb és eredményesebb felosztására kell törekednie, többek között a közvetlen kifizetések és a vidékfejlesztési célú előirányzatok tagállamok, régiók és mezőgazdasági termelők közötti tisztességes elosztása révén a létező hiányosságok csökkentése érdekében; kiemeli ezzel kapcsolatban a KAP második pillérének fontos szerepét, amely jelentősen hozzájárul a vidéki munkahelyteremtéshez és befektetésekhez, illetve a mezőgazdasági szektor eredményességének és versenyképességének növeléséhez, különösen az Európa 2020 stratégiában is említett új kihívások fényében, továbbá a környezetkezeléshez és a biológiai sokszínűség megőrzéséhez;

| 28. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a környezetre és az éghajlatra irányuló, jól célzott és hatékony uniós program megerősítése, és hogy az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos integrált kiadásokat a megfelelő uniós alapokon belül aktívan támogatni kell; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a környezetre és az éghajlatra irányuló, jól célzott és hatékony uniós program megerősítése, és hogy az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos integrált kiadásokat a megfelelő uniós alapokon belül aktívan támogatni kell;

| 29. | felismeri azokat a jelentős kihívásokat, amelyekkel az unióbeli fiatalok a gazdasági válság során szembesülnek; úgy véli, hogy a fiatal európaiak részvétele, foglalkoztatása, oktatása, informális tanulása, képzése, mobilitása és társadalmi integrációja stratégiai jelentőségű kérdés az EU és az európai társadalom fejlődése szempontjából; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság által javasolt konkrét, az ifjúsággal kapcsolatos eszközök mellett e kérdéseket az uniós költségvetésből finanszírozott valamennyi kapcsolódó politikában és programban is általánosan juttassák érvényre és kezeljék prioritásként, például vezessenek be ifjúsági garanciarendszert annak biztosítására, hogy minden európai fiatalnak, aki nem tud munkát találni, kínálják fel a további oktatás vagy képzés lehetőségét; |
| --- | --- |

29.

felismeri azokat a jelentős kihívásokat, amelyekkel az unióbeli fiatalok a gazdasági válság során szembesülnek; úgy véli, hogy a fiatal európaiak részvétele, foglalkoztatása, oktatása, informális tanulása, képzése, mobilitása és társadalmi integrációja stratégiai jelentőségű kérdés az EU és az európai társadalom fejlődése szempontjából; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság által javasolt konkrét, az ifjúsággal kapcsolatos eszközök mellett e kérdéseket az uniós költségvetésből finanszírozott valamennyi kapcsolódó politikában és programban is általánosan juttassák érvényre és kezeljék prioritásként, például vezessenek be ifjúsági garanciarendszert annak biztosítására, hogy minden európai fiatalnak, aki nem tud munkát találni, kínálják fel a további oktatás vagy képzés lehetőségét;

| 30. | hangsúlyozza a legkiszolgáltatottabb személyeket célzó program folytatásának szükségességét; emlékezteti a Bizottságot azon kötelezettségvállalására, hogy időben ilyen értelmű jogalkotási javaslatot nyújt be az e program támogatásának új jogalap alapján történő, 2013 utáni folytatásának biztosításához saját pénzügyi kerettel; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a legkiszolgáltatottabb személyeket célzó program folytatásának szükségességét; emlékezteti a Bizottságot azon kötelezettségvállalására, hogy időben ilyen értelmű jogalkotási javaslatot nyújt be az e program támogatásának új jogalap alapján történő, 2013 utáni folytatásának biztosításához saját pénzügyi kerettel;

| 31. | véleménye szerint a Bizottság által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek szánt összeg nem tükrözi megfelelően e térség Lisszaboni Szerződés általi megerősítését, valamint az egyre növekvő feladatokat és kihívásokat; hangsúlyozza, hogy a finanszírozott tevékenységekenek hozzáadott európai értékkel kell rendelkezniük, és hogy biztosítani kell azt, hogy a pénzforrásokat tisztességesen, kiegyensúlyozottan és átlátható módon osszák fel az e programok által elérni kívánt célkitűzések között; |
| --- | --- |

31.

véleménye szerint a Bizottság által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek szánt összeg nem tükrözi megfelelően e térség Lisszaboni Szerződés általi megerősítését, valamint az egyre növekvő feladatokat és kihívásokat; hangsúlyozza, hogy a finanszírozott tevékenységekenek hozzáadott európai értékkel kell rendelkezniük, és hogy biztosítani kell azt, hogy a pénzforrásokat tisztességesen, kiegyensúlyozottan és átlátható módon osszák fel az e programok által elérni kívánt célkitűzések között;

| 32. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió oktatási, ifjúsági, média- és kulturális programjai közel állnak a polgárokhoz, rendkívül magas végrehajtási aránnyal rendelkeznek, számottevő húzó- és tovagyűrűző hatással, így például jelentős gazdasági hatásokkal járnak, és egyértelmű és igazolt európai hozzáadott értéket hoznak létre az erőforrások összevonásával, a mobilitás és az aktív polgárság ösztönzésével és a különféle ágazatok és érdekelt felek közötti együttműködés növelésével; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió oktatási, ifjúsági, média- és kulturális programjai közel állnak a polgárokhoz, rendkívül magas végrehajtási aránnyal rendelkeznek, számottevő húzó- és tovagyűrűző hatással, így például jelentős gazdasági hatásokkal járnak, és egyértelmű és igazolt európai hozzáadott értéket hoznak létre az erőforrások összevonásával, a mobilitás és az aktív polgárság ösztönzésével és a különféle ágazatok és érdekelt felek közötti együttműködés növelésével;

| 33. | ismételten kifejezésre juttatja azt az álláspontját, hogy a Szerződések által az Európai Unióra ruházott új feladatkörök a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez képest megfelelő további finanszírozást tesznek szükségessé, amely lehetővé teszi az Unió számára azt, hogy globális szereplőként betölthesse szerepkörét, ugyanakkor fenntarthassa már vállalt kötelezettségeit, különösen azt, hogy a tagállamok elérik a GNI-jük 0,7 %-át kitevő hivatlaos fejlesztéstámogatási célt, és a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő elérését; Kiemeli az Unió szerepét a szomszédos és partnerországokban történő, a demokrácia, a béke, a szolidaritás, a stabilitás előmozdításában és a szegénység csökkentésében; kiemeli az uniós támogatásnak a tagállamok által nyújtott támogatást kiegészítő jellegét, valamint az uniós támogatás katalizátorhatását az olyan régiókban való megjelenést tekintve, ahová nem jut el a kétoldalú támogatás; különösképpen támogatja a tagállami és az uniós intézkedések közötti közös programozást; hangsúlyozza ezért, hogy a Bizottság „globális Európára” irányuló javaslatát és az Európai Fejlesztési Alapot az ahhoz szükséges minimumnak kell tekinteni, hogy Európa képes legyen ambícióit megvalósítáani a világban; megjegyzi, hogy különösen az EKSZ-t a feladataihoz mért, megfelelő költségvetési forrásokkal kell támogatni; |
| --- | --- |

33.

ismételten kifejezésre juttatja azt az álláspontját, hogy a Szerződések által az Európai Unióra ruházott új feladatkörök a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez képest megfelelő további finanszírozást tesznek szükségessé, amely lehetővé teszi az Unió számára azt, hogy globális szereplőként betölthesse szerepkörét, ugyanakkor fenntarthassa már vállalt kötelezettségeit, különösen azt, hogy a tagállamok elérik a GNI-jük 0,7 %-át kitevő hivatlaos fejlesztéstámogatási célt, és a millenniumi fejlesztési célok 2015-ig történő elérését; Kiemeli az Unió szerepét a szomszédos és partnerországokban történő, a demokrácia, a béke, a szolidaritás, a stabilitás előmozdításában és a szegénység csökkentésében; kiemeli az uniós támogatásnak a tagállamok által nyújtott támogatást kiegészítő jellegét, valamint az uniós támogatás katalizátorhatását az olyan régiókban való megjelenést tekintve, ahová nem jut el a kétoldalú támogatás; különösképpen támogatja a tagállami és az uniós intézkedések közötti közös programozást; hangsúlyozza ezért, hogy a Bizottság „globális Európára” irányuló javaslatát és az Európai Fejlesztési Alapot az ahhoz szükséges minimumnak kell tekinteni, hogy Európa képes legyen ambícióit megvalósítáani a világban; megjegyzi, hogy különösen az EKSZ-t a feladataihoz mért, megfelelő költségvetési forrásokkal kell támogatni;

Nagy léptékű projektek

| 34. | hangsúlyozza a nagy léptékű infrastrukturális projektek – például az ITER, a Galileo és GMES – stratégiai jelentőségét az EU versenyképességének jövője szempontjából; elutasít következésképpen minden, a GMES kormányközi programmá való alakítására irányuló próbálkozást; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a nagy léptékű infrastrukturális projektek – például az ITER, a Galileo és GMES – stratégiai jelentőségét az EU versenyképességének jövője szempontjából; elutasít következésképpen minden, a GMES kormányközi programmá való alakítására irányuló próbálkozást;

| 35. | határozott véleménye, hogy e nagy léptékű projektek finanszírozását az uniós költségvetésből kell biztosítani, de ugyanakkor elkülönített módon, így biztosítva azt, hogy a költségek esetleges megszaladása ne veszélyeztesse más uniós politikák finanszírozását és sikeres végrehajtását; |
| --- | --- |

35.

határozott véleménye, hogy e nagy léptékű projektek finanszírozását az uniós költségvetésből kell biztosítani, de ugyanakkor elkülönített módon, így biztosítva azt, hogy a költségek esetleges megszaladása ne veszélyeztesse más uniós politikák finanszírozását és sikeres végrehajtását;

| 36. | üdvözli azt a bizottsági javaslatot, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben rögzítsék a Galileóra szánt legmagasabb összeget, ilyen módon különítve el e projekt költségvetési keretét; úgy véli, hogy az ITER-re és a GMES-re szánt legmagasabb összegeket hasonlóképpen szintén rögzíteni kellene a rendeletben; úgy véli, hogy az e három projektre szánt pénzügyi kereteket a többéves pénzügyi keret felső határértékeit meghaladóan kellene kiosztani, megkönnyítve ilyen módon, hogy a tagállamok szükség esetén további forrásokat biztosítsanak; |
| --- | --- |

36.

üdvözli azt a bizottsági javaslatot, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben rögzítsék a Galileóra szánt legmagasabb összeget, ilyen módon különítve el e projekt költségvetési keretét; úgy véli, hogy az ITER-re és a GMES-re szánt legmagasabb összegeket hasonlóképpen szintén rögzíteni kellene a rendeletben; úgy véli, hogy az e három projektre szánt pénzügyi kereteket a többéves pénzügyi keret felső határértékeit meghaladóan kellene kiosztani, megkönnyítve ilyen módon, hogy a tagállamok szükség esetén további forrásokat biztosítsanak;

A források hatékonyabb felhasználása

| 37. | hangsúlyozza, hogy ma nagyobb szükség van arra, mint valaha, hogy az európai hozzáadott érték elérése és a hatékony pénzgazdálkodás – a hatékonyság, az eredményesség és a gazdaságosság – biztosítása legyen az uniós költségvetés irányadó elve; üdvözli ezzel kapcsolatban a többéves programok új generációjáról szóló bizottsági jogalkotási javaslatokat, amelyet a rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni; ragaszkodik ahhoz, hogy maximalizálni kell az uniós támogatási programok és a nemzeti beruházások közötti szinergiákat; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy ma nagyobb szükség van arra, mint valaha, hogy az európai hozzáadott érték elérése és a hatékony pénzgazdálkodás – a hatékonyság, az eredményesség és a gazdaságosság – biztosítása legyen az uniós költségvetés irányadó elve; üdvözli ezzel kapcsolatban a többéves programok új generációjáról szóló bizottsági jogalkotási javaslatokat, amelyet a rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni; ragaszkodik ahhoz, hogy maximalizálni kell az uniós támogatási programok és a nemzeti beruházások közötti szinergiákat;

| 38. | úgy véli, hogy az állami költségvetési megszorítások jelenlegi helyzetében az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez szükséges hosszú távú beruházások létrejöttéhez egyértelműen szükség van más finanszírozási források kiegyenlítő igénybevételére; határozottan úgy véli, hogy az uniós hozzáadott érték különösen az egyes tagállamok hatókörén kívül eső hosszú távú beruházásokban található meg; kiemeli ezzel kapcsolatban a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggő innovatív pénzügyi eszközökről szóló állásfoglalásának (5) következtetéseit és ajánlásait; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az állami költségvetési megszorítások jelenlegi helyzetében az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez szükséges hosszú távú beruházások létrejöttéhez egyértelműen szükség van más finanszírozási források kiegyenlítő igénybevételére; határozottan úgy véli, hogy az uniós hozzáadott érték különösen az egyes tagállamok hatókörén kívül eső hosszú távú beruházásokban található meg; kiemeli ezzel kapcsolatban a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggő innovatív pénzügyi eszközökről szóló állásfoglalásának (5) következtetéseit és ajánlásait;

| 39. | rámutat annak szükségességére, hogy biztosítsák az ágazatspecifikus szabályok és a költségvetési rendelet átfogó kerete közötti koherenciát, és hogy megtalálják az egyensúlyt az ésszerűsítés és az eredményes pénzgazdálkodás között; tudomásul veszi a Bizottság által kiadott egyszerűsítési eredménytáblát, és megerősíti az egyszerűsítési menetrend támogatására irányuló szándékát; meggyőződése, hogy tovább kell csökkenteni a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, és felhív a bürokrácia szintjére vonatkozó alapos ellenőrzések végrehajtására a többéves programok új generációja tekintetében annak érdekében, hogy ne kerüljön sor semmilyen további adminisztratív teher bevezetésére se uniós, se nemzeti szinten; |
| --- | --- |

39.

rámutat annak szükségességére, hogy biztosítsák az ágazatspecifikus szabályok és a költségvetési rendelet átfogó kerete közötti koherenciát, és hogy megtalálják az egyensúlyt az ésszerűsítés és az eredményes pénzgazdálkodás között; tudomásul veszi a Bizottság által kiadott egyszerűsítési eredménytáblát, és megerősíti az egyszerűsítési menetrend támogatására irányuló szándékát; meggyőződése, hogy tovább kell csökkenteni a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, és felhív a bürokrácia szintjére vonatkozó alapos ellenőrzések végrehajtására a többéves programok új generációja tekintetében annak érdekében, hogy ne kerüljön sor semmilyen további adminisztratív teher bevezetésére se uniós, se nemzeti szinten;

| 40. | úgy véli, hogy az uniós kiadások hatékonysága valamennyi szinten a hatékony politikai, szabályozói és intézményi keretektől függ; kitart amellett, hogy a tagállamoknak az EUMSZ 310. cikkének (5) bekezdésével és 317. cikkével összhangban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően kell végrehajtaniuk a költségvetést; emlékezteti a tagállamokat azon jogi kötelezettségükre, hogy biztosítaniuk kell a költségvetésben szereplő előirányzatok ezen elvnek megfelelő felhasználását, és vállalniuk kell a felelősség rájuk eső részét az uniós finanszírozás hatékonyabbá tételében; emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék által feltárt hibák 90 %-a a tagállamokban fordult elő, továbbá hogy e hibák többsége elkerülhető lett volna; sürgeti a tagállamokat, hogy állítsanak ki a megfelelő politikai szinten aláírt nemzeti megbízhatósági nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az uniós kiadások hatékonysága valamennyi szinten a hatékony politikai, szabályozói és intézményi keretektől függ; kitart amellett, hogy a tagállamoknak az EUMSZ 310. cikkének (5) bekezdésével és 317. cikkével összhangban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően kell végrehajtaniuk a költségvetést; emlékezteti a tagállamokat azon jogi kötelezettségükre, hogy biztosítaniuk kell a költségvetésben szereplő előirányzatok ezen elvnek megfelelő felhasználását, és vállalniuk kell a felelősség rájuk eső részét az uniós finanszírozás hatékonyabbá tételében; emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék által feltárt hibák 90 %-a a tagállamokban fordult elő, továbbá hogy e hibák többsége elkerülhető lett volna; sürgeti a tagállamokat, hogy állítsanak ki a megfelelő politikai szinten aláírt nemzeti megbízhatósági nyilatkozatokat;

| 41. | támogatja az előzetes feltételességgel kapcsolatos rendelkezések annak biztosítása érdekében történő bevezetését, hogy az uniós finanszírozás – különös tekintettel a Kohéziós Alapra, a strukturális alapokra és a vidékfejlesztési és halászati alapokra – célzottabb legyen az Európa 2020 céljainak elérése érdekében; úgy véli, hogy amennyiben végrehajtásuk egyrészt a helyi és regionális hatóságok határozottabb részvételének köszönhetően a megerősített partnerségi elven, másrészt olyan feltételeken alapul, amelyek megfelelnek a különböző alapok céljainak, ezek a feltételességgel kapcsolatos rendelkezések javíthatják az uniós támogatás legitimitását és eredményességét; |
| --- | --- |

41.

támogatja az előzetes feltételességgel kapcsolatos rendelkezések annak biztosítása érdekében történő bevezetését, hogy az uniós finanszírozás – különös tekintettel a Kohéziós Alapra, a strukturális alapokra és a vidékfejlesztési és halászati alapokra – célzottabb legyen az Európa 2020 céljainak elérése érdekében; úgy véli, hogy amennyiben végrehajtásuk egyrészt a helyi és regionális hatóságok határozottabb részvételének köszönhetően a megerősített partnerségi elven, másrészt olyan feltételeken alapul, amelyek megfelelnek a különböző alapok céljainak, ezek a feltételességgel kapcsolatos rendelkezések javíthatják az uniós támogatás legitimitását és eredményességét;

| 42. | felhív arra, hogy a partnerségi megállapodások keretében nyújtott finanszírozást bizonyos konkrét kötelezettségvállalásokhoz kössék, amelyeket a Bizottság és a tagállamok közötti párbeszéd során előre meghatároznak; méltányosnak tarja, ha e feltételek magukban foglalják különösen a hatályos uniós jog maradéktalan végrehajtását (például az árszabályozásra, a pályázati eljárásokra, a közlekedésre, a környezetre és az egészségügyre vonatkozóan) a szabálytalanságok elkerülése és az eredményesség biztosítása érdekében; ugyanakkor elutasítja olyan feltételek tagállamokra való kényszerítését, amelyek alapvető szociális és gazdasági reformokat írnak elő számukra; az összes feltételnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és a partnerség elvét; |
| --- | --- |

42.

felhív arra, hogy a partnerségi megállapodások keretében nyújtott finanszírozást bizonyos konkrét kötelezettségvállalásokhoz kössék, amelyeket a Bizottság és a tagállamok közötti párbeszéd során előre meghatároznak; méltányosnak tarja, ha e feltételek magukban foglalják különösen a hatályos uniós jog maradéktalan végrehajtását (például az árszabályozásra, a pályázati eljárásokra, a közlekedésre, a környezetre és az egészségügyre vonatkozóan) a szabálytalanságok elkerülése és az eredményesség biztosítása érdekében; ugyanakkor elutasítja olyan feltételek tagállamokra való kényszerítését, amelyek alapvető szociális és gazdasági reformokat írnak elő számukra; az összes feltételnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és a partnerség elvét;

| 43. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy nincs közvetlen kapcsolat az adott tagállam regionális szakpolitikai teljesítménye és makrogazdasági teljesítménye között, továbbá hogy a régiókat nem kellene büntetni azért, ha a nemzeti szint nem tenne eleget a gazdasági kormányzással kapcsolatos eljárásoknak; úgy véli, hogy a további büntetések kirovása ilyen módon csak súlyosbíthatná a már most is makrogazdasági nehézségekkel küzdő tagállamok problémáit, ennélfogva a makrogazdasági feltételek nem elfogadhatók; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy nincs közvetlen kapcsolat az adott tagállam regionális szakpolitikai teljesítménye és makrogazdasági teljesítménye között, továbbá hogy a régiókat nem kellene büntetni azért, ha a nemzeti szint nem tenne eleget a gazdasági kormányzással kapcsolatos eljárásoknak; úgy véli, hogy a további büntetések kirovása ilyen módon csak súlyosbíthatná a már most is makrogazdasági nehézségekkel küzdő tagállamok problémáit, ennélfogva a makrogazdasági feltételek nem elfogadhatók;

| 44. | kiemeli a decentralizált uniós ügynökségek által az uniós célkitűzések támogatása terén kifejtett döntő fontosságú munkát, és hangsúlyozza, hogy az ügynökségeket a feladataikhoz mért, megfelelő költségvetési forrásokkal kell támogatni; |
| --- | --- |

44.

kiemeli a decentralizált uniós ügynökségek által az uniós célkitűzések támogatása terén kifejtett döntő fontosságú munkát, és hangsúlyozza, hogy az ügynökségeket a feladataikhoz mért, megfelelő költségvetési forrásokkal kell támogatni;

| 45. | úgy véli ugyanakkor, hogy a decentralizált uniós ügynökségek munkájának jelentős mértékben nagyobb megtakarításokat kell eredményeznie nemzeti szinten; sürgeti a tagállamokat, hogy értékeljék az ezen ügynökségek által nemzeti szinten elért hatékonyságjavulást, továbbá hogy ezeket teljes mértékben használják ki, ilyen módon ésszerűsítve nemzeti kiadásaikat; felhívja egyúttal a tagállamokat arra, hogy az ügynökségekkel kapcsolatban működésük ésszerűsítése céljából határozzák meg a munka esetleges párhuzamosságait vagy a csökkentett léptékű hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

45.

úgy véli ugyanakkor, hogy a decentralizált uniós ügynökségek munkájának jelentős mértékben nagyobb megtakarításokat kell eredményeznie nemzeti szinten; sürgeti a tagállamokat, hogy értékeljék az ezen ügynökségek által nemzeti szinten elért hatékonyságjavulást, továbbá hogy ezeket teljes mértékben használják ki, ilyen módon ésszerűsítve nemzeti kiadásaikat; felhívja egyúttal a tagállamokat arra, hogy az ügynökségekkel kapcsolatban működésük ésszerűsítése céljából határozzák meg a munka esetleges párhuzamosságait vagy a csökkentett léptékű hozzáadott értéket;

| 46. | meggyőződése, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozatalának uniós szinten méretgazdságosságot, nemzeti szinten pedig jelentős megtakarításokat kell eredményeznie, különösen a harmadik országokban működő nemzeti diplomáciai szolgálatoknál; |
| --- | --- |

46.

meggyőződése, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozatalának uniós szinten méretgazdságosságot, nemzeti szinten pedig jelentős megtakarításokat kell eredményeznie, különösen a harmadik országokban működő nemzeti diplomáciai szolgálatoknál;

| 47. | javasolja, hogy három – nemzeti, regionális és európai – szinten végezzenek független értékelést a közkiadások hatékonyságára vonatkozóan annak érdekében, hogy alaposan megvizsgálják a hozzáadott értéket, valamint a lehetőségeket a források egyesítésére és a költségek megtakarítására az olyan területeken, mint a védelem, a fejlesztéspolitika, a decentralizált ügynökségek, az Európai Külügyi Szolgálat és a tudományos kutatás, nem pusztán a méretgazdaságosság uniós szintű bátorításával, hanem a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával is; úgy gondolja, hogy ennek a vizsgálatnak a költségek megtakarításához kell vezetnie; emlékeztet arra, hogy a decentralizált ügynökségek értékelésekor figyelembe kell venni az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a decentralizált ügynökségekről 2012. július 19-én aláírt együttes nyilatkozathoz mellékelt közös megközelítés megfelelő rendelkezéseit; |
| --- | --- |

47.

javasolja, hogy három – nemzeti, regionális és európai – szinten végezzenek független értékelést a közkiadások hatékonyságára vonatkozóan annak érdekében, hogy alaposan megvizsgálják a hozzáadott értéket, valamint a lehetőségeket a források egyesítésére és a költségek megtakarítására az olyan területeken, mint a védelem, a fejlesztéspolitika, a decentralizált ügynökségek, az Európai Külügyi Szolgálat és a tudományos kutatás, nem pusztán a méretgazdaságosság uniós szintű bátorításával, hanem a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával is; úgy gondolja, hogy ennek a vizsgálatnak a költségek megtakarításához kell vezetnie; emlékeztet arra, hogy a decentralizált ügynökségek értékelésekor figyelembe kell venni az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a decentralizált ügynökségekről 2012. július 19-én aláírt együttes nyilatkozathoz mellékelt közös megközelítés megfelelő rendelkezéseit;

| 48. | egyetért a Bizottságnak az igazgatási kiadások racionalizálásának szükségességével kapcsolatos véleményével; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy feltétlenül egyensúlyt kell teremteni a további takarékoskodás és annak biztosítása között, hogy az intézmények a Szerződésekben előírt kötelezettségeiknek és hatásköreiknek megfelelően el tudják látni munkájukat és feladataikat, szem előtt tartva a jelenlegi gazdasági válság jelentette súlyos kihívásokat is; |
| --- | --- |

48.

egyetért a Bizottságnak az igazgatási kiadások racionalizálásának szükségességével kapcsolatos véleményével; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy feltétlenül egyensúlyt kell teremteni a további takarékoskodás és annak biztosítása között, hogy az intézmények a Szerződésekben előírt kötelezettségeiknek és hatásköreiknek megfelelően el tudják látni munkájukat és feladataikat, szem előtt tartva a jelenlegi gazdasági válság jelentette súlyos kihívásokat is;

| 49. | egyáltalán nem ért egyet a lineáris létszámcsökkentés összes intézmény, szerv és ügynökség esetében való alkalmazásával, mivel ezek Szerződések szerinti szerepe és felelősségi köre nagyon különböző; hangsúlyozza, hogy az egyes intézmények külön-külön történő kezelése céljából és megfelelő működésük akadályozásának elkerülése érdekében az intézményekre kell bízni annak eldöntését, hogy hol és milyen csökkentéseket lehet bevezetni; |
| --- | --- |

49.

egyáltalán nem ért egyet a lineáris létszámcsökkentés összes intézmény, szerv és ügynökség esetében való alkalmazásával, mivel ezek Szerződések szerinti szerepe és felelősségi köre nagyon különböző; hangsúlyozza, hogy az egyes intézmények külön-külön történő kezelése céljából és megfelelő működésük akadályozásának elkerülése érdekében az intézményekre kell bízni annak eldöntését, hogy hol és milyen csökkentéseket lehet bevezetni;

| 50. | rámutat arra, hogy milyen jelentős megtakarításokhoz vezetne, ha az Európai Parlament egyetlen székhellyel rendelkezne; sürgeti a költségvetési hatóságot, hogy vesse fel e kérdést a 2014–2020-as időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokon; |
| --- | --- |

50.

rámutat arra, hogy milyen jelentős megtakarításokhoz vezetne, ha az Európai Parlament egyetlen székhellyel rendelkezne; sürgeti a költségvetési hatóságot, hogy vesse fel e kérdést a 2014–2020-as időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokon;

Időtartam

| 51. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretet – a 2020-ig tartó hétéves időszakot – átmeneti megoldásnak kell tekinteni, mivel egyértelműen kapcsolódik az Európa 2020 stratégiához; úgy véli mindazonáltal, hogy egy 5 éves vagy 5+5 éves időszak jobban hozzáigazítaná a többéves pénzügyi keret időtartamát az intézmények hivatali idejéhez, növelve ezzel a demokratikus elszámoltathatóságot és felelősséget; emlékeztat arra, hogy a működőképes és hatékony többéves pénzügyi keret érdekében a hétéves időszak maximális rugalmasságot tesz szükségessé; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretet – a 2020-ig tartó hétéves időszakot – átmeneti megoldásnak kell tekinteni, mivel egyértelműen kapcsolódik az Európa 2020 stratégiához; úgy véli mindazonáltal, hogy egy 5 éves vagy 5+5 éves időszak jobban hozzáigazítaná a többéves pénzügyi keret időtartamát az intézmények hivatali idejéhez, növelve ezzel a demokratikus elszámoltathatóságot és felelősséget; emlékeztat arra, hogy a működőképes és hatékony többéves pénzügyi keret érdekében a hétéves időszak maximális rugalmasságot tesz szükségessé;

Félidős felülvizsgálat

| 52. | hangsúlyozza a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe foglalandó félidős felülvizsgálat szükségességét, amelyhez a következő Parlament teljes körű részvételét biztosító kötelező erejű ütemtervet magában foglaló külön eljárás kapcsolódna; úgy véli, hogy a Bizottságnak a felülvizsgált többéves pénzügyi keretnek a 2018-as költségvetési eljárás vonatkozásában időben történő elfogadását lehetővé tevő jogalkotási javaslatot kellene előterjesztenie; hangsúlyozza, hogy a félidős felülvizsgálat nem akadályozhatja a beruházási kilátások stabilitását, és védenie kell a kedvezményezetteket, valamint a hosszú távú programozás és a beruházások stabilitását; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe foglalandó félidős felülvizsgálat szükségességét, amelyhez a következő Parlament teljes körű részvételét biztosító kötelező erejű ütemtervet magában foglaló külön eljárás kapcsolódna; úgy véli, hogy a Bizottságnak a felülvizsgált többéves pénzügyi keretnek a 2018-as költségvetési eljárás vonatkozásában időben történő elfogadását lehetővé tevő jogalkotási javaslatot kellene előterjesztenie; hangsúlyozza, hogy a félidős felülvizsgálat nem akadályozhatja a beruházási kilátások stabilitását, és védenie kell a kedvezményezetteket, valamint a hosszú távú programozás és a beruházások stabilitását;

A még rugalmasabb többéves pénzügyi keret szükségessége

| 53. | elvi meggyőződése, hogy a változó politikai és gazdasági körülmények, valamint az előre nem látható események szükségessé teszik a többéves pénzügyi keretnek a hétéves időszak során való változtatását; ragaszkodik ahhoz, hogy a többéves pénzügyi keretnek nagyobb pénzügyi rugalmasságot kell biztosítania a fejezeteken belül és a fejezeteken átnyúlóan egyaránt, továbbá a többéves pénzügy kereten belüli pénzügyi évek között, annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat teljes mértékben fel lehessen használni; |
| --- | --- |

53.

elvi meggyőződése, hogy a változó politikai és gazdasági körülmények, valamint az előre nem látható események szükségessé teszik a többéves pénzügyi keretnek a hétéves időszak során való változtatását; ragaszkodik ahhoz, hogy a többéves pénzügyi keretnek nagyobb pénzügyi rugalmasságot kell biztosítania a fejezeteken belül és a fejezeteken átnyúlóan egyaránt, továbbá a többéves pénzügy kereten belüli pénzügyi évek között, annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat teljes mértékben fel lehessen használni;

| 54. | úgy véli, hogy 5 %-os rugalmasság elengedhetetlen az (al)fejezetek felső értékei tekintetében, hogy lehetséges legyen az új körülményekhez való igazodás a teljes összeg emelése és a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának előírása nélkül; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy 5 %-os rugalmasság elengedhetetlen az (al)fejezetek felső értékei tekintetében, hogy lehetséges legyen az új körülményekhez való igazodás a teljes összeg emelése és a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának előírása nélkül;

| 55. | üdvözli a jogszabályi rugalmasság (az adott program teljes időtartamára szánt adott összegtől való eltérés lehetősége) szintjének 5 %-ról 10 %-ra történő növelésére irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

55.

üdvözli a jogszabályi rugalmasság (az adott program teljes időtartamára szánt adott összegtől való eltérés lehetősége) szintjének 5 %-ról 10 %-ra történő növelésére irányuló bizottsági javaslatot;

| 56. | hangsúlyozza a többéves pénzügyi keret által meghatározott felső határértékek legjobb felhasználásának szükségességét; ezért azt javasolja, hogy az egyik évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatainak felső határértékéből megmaradó különbözetet át lehessen vinni a következő évre, és azt tekintsék a többéves pénzügyi keret globális tartalékának, amelyet az elkövetkező években a különféle fejezetekhez lehet hozzárendelni becsült igényeiknek megfelelően, illetve mozgósítani az éves költségvetési eljárás keretében; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza a többéves pénzügyi keret által meghatározott felső határértékek legjobb felhasználásának szükségességét; ezért azt javasolja, hogy az egyik évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatainak felső határértékéből megmaradó különbözetet át lehessen vinni a következő évre, és azt tekintsék a többéves pénzügyi keret globális tartalékának, amelyet az elkövetkező években a különféle fejezetekhez lehet hozzárendelni becsült igényeiknek megfelelően, illetve mozgósítani az éves költségvetési eljárás keretében;

| 57. | hangsúlyozza emellett, hogy be kell vezetni a kifizetési előirányzatok globális többéves pénzügyi keret szerinti tartalékát, amely lehetővé tenné a kifizetési előirányzat felső határértékei alatt megmaradt tartalékoknak a következő évekre való átvitelét és az éves költségvetési eljárás keretében való mobilizálását; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza emellett, hogy be kell vezetni a kifizetési előirányzatok globális többéves pénzügyi keret szerinti tartalékát, amely lehetővé tenné a kifizetési előirányzat felső határértékei alatt megmaradt tartalékoknak a következő évekre való átvitelét és az éves költségvetési eljárás keretében való mobilizálását;

| 58. | különösen aggódik a még fennálló kötelezettségvállalások jelenlegi folyamatos növekedése miatt; közös intézményközi stratégiára szólít fel a fennálló kötelezettségvállalások szintjének a 2014–2020-as időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi kereten belüli ellenőrzése és az ezt szolgáló megfelelő intézkedések érdekében; bátorítja e tekintetben az arról szóló vitát, hogy hogyan lehet egyenletesebben elosztani a többéves pénzügyi keret időtartama alatt a kifizetési előirányzatokat annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, ne kerüljön veszélybe a pénzügyi keret időszakának végén a kifizetési előirányzatok hiánya miatt az uniós programok végrehajtása; |
| --- | --- |

58.

különösen aggódik a még fennálló kötelezettségvállalások jelenlegi folyamatos növekedése miatt; közös intézményközi stratégiára szólít fel a fennálló kötelezettségvállalások szintjének a 2014–2020-as időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi kereten belüli ellenőrzése és az ezt szolgáló megfelelő intézkedések érdekében; bátorítja e tekintetben az arról szóló vitát, hogy hogyan lehet egyenletesebben elosztani a többéves pénzügyi keret időtartama alatt a kifizetési előirányzatokat annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, ne kerüljön veszélybe a pénzügyi keret időszakának végén a kifizetési előirányzatok hiánya miatt az uniós programok végrehajtása;

| 59. | megállapítja, hogy az uniós költségvetés minden évben többletet mutat, és a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulásai ezzel az összeggel csökkennek; helyteleníti ugyanakkor, hogy a Tanács rendszeresen lineárisan csökkenti a kifizetési előirányzatok költségvetési tervezetben szereplő bizottsági becsléseit, továbbá hogy a Tanács az elmúlt években több alkalommal kifogást emelt az ellen, hogy a költségvetési év végén az uniós költségvetés számára biztosítsák a kiegészítő kifizetések Bizottság által igényelt azon szintjét, amelynek segítségével az EU teljesítheti pénzügyi kötelezettségvállalásait; véleménye szerint ez a megközelítés nem felel meg a helyes költségvetési gazdálkodásnak, és miközben a visszaadott többlet nem befolyásolja a tagállamok deficitjének általános szintjét, az összeg az EU éves költségvetése tekintetében jelentős különbséget jelent; emlékeztet az intézményeknek arra a kötelezettségvállalására, miszerint felülvizsgálják a költségvetési rendeletet annak érdekében, hogy lehetővé váljon a fel nem használt előirányzatok és a költségvetési egyenleg átvitele; |
| --- | --- |

59.

megállapítja, hogy az uniós költségvetés minden évben többletet mutat, és a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulásai ezzel az összeggel csökkennek; helyteleníti ugyanakkor, hogy a Tanács rendszeresen lineárisan csökkenti a kifizetési előirányzatok költségvetési tervezetben szereplő bizottsági becsléseit, továbbá hogy a Tanács az elmúlt években több alkalommal kifogást emelt az ellen, hogy a költségvetési év végén az uniós költségvetés számára biztosítsák a kiegészítő kifizetések Bizottság által igényelt azon szintjét, amelynek segítségével az EU teljesítheti pénzügyi kötelezettségvállalásait; véleménye szerint ez a megközelítés nem felel meg a helyes költségvetési gazdálkodásnak, és miközben a visszaadott többlet nem befolyásolja a tagállamok deficitjének általános szintjét, az összeg az EU éves költségvetése tekintetében jelentős különbséget jelent; emlékeztet az intézményeknek arra a kötelezettségvállalására, miszerint felülvizsgálják a költségvetési rendeletet annak érdekében, hogy lehetővé váljon a fel nem használt előirányzatok és a költségvetési egyenleg átvitele;

| 60. | határozottan támogatja a rendkívüli mozgástér fenntartását, de hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy hatékony lehessen, mobilizálása nem járhat a felső határértékek kötelező ellentételezésével, és azt minősített többségi szavazással kell elfogadni a Tanácsban; |
| --- | --- |

60.

határozottan támogatja a rendkívüli mozgástér fenntartását, de hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy hatékony lehessen, mobilizálása nem járhat a felső határértékek kötelező ellentételezésével, és azt minősített többségi szavazással kell elfogadni a Tanácsban;

| 61. | üdvözli a Bizottságnak a rugalmassági eszköz keretének növelésére, valamint az éves összegeknek a legfeljebb n+3 évig tartó hasznosítására irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

61.

üdvözli a Bizottságnak a rugalmassági eszköz keretének növelésére, valamint az éves összegeknek a legfeljebb n+3 évig tartó hasznosítására irányuló javaslatát;

| 62. | hangsúlyozza, hogy szilárdan támogatja azt a bizottsági javaslatot, hogy a sürgősségi segélyre képzett tartalékot, az Európai Unió Szolidaritási Alapját, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot és az agrárágazati válsághelyzetek tartalékát – tekintettel nem programozható jellegükre – a megfelelő fejezetekre vonatkozó felső korlátokat meghaladóan szerepeltessék a költségvetésben; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy szilárdan támogatja azt a bizottsági javaslatot, hogy a sürgősségi segélyre képzett tartalékot, az Európai Unió Szolidaritási Alapját, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot és az agrárágazati válsághelyzetek tartalékát – tekintettel nem programozható jellegükre – a megfelelő fejezetekre vonatkozó felső korlátokat meghaladóan szerepeltessék a költségvetésben;

| 63. | rámutat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) mint olyan válságkezelő eszköz hozzáadott értékére, amely segíti a munkahelyüket elvesztett munkavállalókat a munkaerőpiacra történő visszatérésben; hangsúlyozza, hogy az EGAA-t mint a munkavállalók valamennyi kategóriája számára egyenlő feltételek mellett rendelkezésre álló eszközt 2013 után is folytatni kell és fel kell minősíteni; hangsúlyozza azt is, hogy a hatékonyság javítása érdekében a támogatások kifizetéséhez egyszerűsített és gyorsított eljárásra van szükség; |
| --- | --- |

63.

rámutat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) mint olyan válságkezelő eszköz hozzáadott értékére, amely segíti a munkahelyüket elvesztett munkavállalókat a munkaerőpiacra történő visszatérésben; hangsúlyozza, hogy az EGAA-t mint a munkavállalók valamennyi kategóriája számára egyenlő feltételek mellett rendelkezésre álló eszközt 2013 után is folytatni kell és fel kell minősíteni; hangsúlyozza azt is, hogy a hatékonyság javítása érdekében a támogatások kifizetéséhez egyszerűsített és gyorsított eljárásra van szükség;

A költségvetés egységessége

| 64. | emlékeztet arra, hogy az Unió költségvetése kiterjed az uniós intézmények által a hatáskörükön belül hozott döntésekből eredő valamennyi bevételre és kiadásra, valamint hogy a költségvetés elkülönítetten veszi figyelembe az Unió hitelezés, kölcsönzés és garanciák formájában megnyilvánuló pénzügyi műveleteit; |
| --- | --- |

64.

emlékeztet arra, hogy az Unió költségvetése kiterjed az uniós intézmények által a hatáskörükön belül hozott döntésekből eredő valamennyi bevételre és kiadásra, valamint hogy a költségvetés elkülönítetten veszi figyelembe az Unió hitelezés, kölcsönzés és garanciák formájában megnyilvánuló pénzügyi műveleteit;

| 65. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy külön mellékletben sorolják fel az Unió és néhány tagállam által az európai stabilizációs mechanizmusokban (EFSM, EFSF, ESM) az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdésében, 136. cikkének (3) bekezdésében és 143. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően vállalt költségvetési vagy pénzügyi kötelezettségeket és biztosítékokat, valamint a „bankunióval” összefüggésben más tagállamoknak vagy projekteknek szóló közvetlen kétoldalú pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

65.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy külön mellékletben sorolják fel az Unió és néhány tagállam által az európai stabilizációs mechanizmusokban (EFSM, EFSF, ESM) az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdésében, 136. cikkének (3) bekezdésében és 143. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően vállalt költségvetési vagy pénzügyi kötelezettségeket és biztosítékokat, valamint a „bankunióval” összefüggésben más tagállamoknak vagy projekteknek szóló közvetlen kétoldalú pénzügyi támogatást;

| 66. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris unió erősítésével kapcsolatos minden döntést a Szerződések alapján kell meghozni a megfelelő intézmények bevonásával; hangsúlyozza, hogy a közösségi módszertől való bármilyen eltérés és a kormányközi megállapodások fokozott alkalmazása csak megosztja és gyengíti az Európai Uniót, ideértve az euróövezetet is; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és monetáris unió erősítésével kapcsolatos minden döntést a Szerződések alapján kell meghozni a megfelelő intézmények bevonásával; hangsúlyozza, hogy a közösségi módszertől való bármilyen eltérés és a kormányközi megállapodások fokozott alkalmazása csak megosztja és gyengíti az Európai Uniót, ideértve az euróövezetet is;

| 67. | azon határozott meggyőződésének ad hangot, hogy az euróövezethez tartozó tagállamok bármely új, az országspecifikus, aszimmetrikus hatású megrázkódtatások kiigazítását és strukturális reformokat célzó költségvetési kapacitását, amelynek költségvetési funkcióját a többéves pénzügyi keret nem fedi le, uniós keretben kell kidolgozni, és arra a létező intézményeken keresztül vonatkoznia kell a megfelelő demokratikus elszámoltathatóságnak; emlékeztet arra, hogy a Szerződésekben lefektetetteknek megfelelően miden új költségvetési kapacitásnak az uniós költségvetés részét kell képeznie a költségvetés egységességét tiszteletben tartva; úgy véli továbbá, hogy a láthatóság javítása és az ilyen új költségvetési kapacitások addicionalitásának biztosítása érdekében új külön fejezetet kellene létrehozni a többéves pénzügyi keretben; határozottan elutasít a Bizottság javaslatában szereplő, a többéves pénzügyi keret felső határértékeinek csökkentésére irányuló minden kísérletet, melynek célja források biztosítása ezen új kapacitás számára; |
| --- | --- |

67.

azon határozott meggyőződésének ad hangot, hogy az euróövezethez tartozó tagállamok bármely új, az országspecifikus, aszimmetrikus hatású megrázkódtatások kiigazítását és strukturális reformokat célzó költségvetési kapacitását, amelynek költségvetési funkcióját a többéves pénzügyi keret nem fedi le, uniós keretben kell kidolgozni, és arra a létező intézményeken keresztül vonatkoznia kell a megfelelő demokratikus elszámoltathatóságnak; emlékeztet arra, hogy a Szerződésekben lefektetetteknek megfelelően miden új költségvetési kapacitásnak az uniós költségvetés részét kell képeznie a költségvetés egységességét tiszteletben tartva; úgy véli továbbá, hogy a láthatóság javítása és az ilyen új költségvetési kapacitások addicionalitásának biztosítása érdekében új külön fejezetet kellene létrehozni a többéves pénzügyi keretben; határozottan elutasít a Bizottság javaslatában szereplő, a többéves pénzügyi keret felső határértékeinek csökkentésére irányuló minden kísérletet, melynek célja források biztosítása ezen új kapacitás számára;

| 68. | nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, hogy határozottan kötelezzék el magukat az Európai Fejlesztési Alapnak az uniós költségvetésbe való, 2021-től kezdődő integrációja mellett; megállapítja, hogy e reform szükségessé teszi a többéves pénzügyi keret felső határértékeinek megfelelő emelését; |
| --- | --- |

68.

nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, hogy határozottan kötelezzék el magukat az Európai Fejlesztési Alapnak az uniós költségvetésbe való, 2021-től kezdődő integrációja mellett; megállapítja, hogy e reform szükségessé teszi a többéves pénzügyi keret felső határértékeinek megfelelő emelését;

| 69. | megerősíti azt a szándékát, hogy a jövőben az éves költségvetési tervezet vizsgálatának részeként külön nyilvános vitát és szavazást tart a költségvetés bevételi oldaláról; szilárd meggyőződése, hogy ily módon állandó párbeszédet lehet fenntartani az Unió pénzügyi rendszerével kapcsolatban, jóllehet teljes mértékben elismeri, hogy a költségvetési hatóság jelenleg semmilyen hatáskörrel nem rendelkezik arra, hogy a költségvetés e részét illetően változtatásokat javasoljon; |
| --- | --- |

69.

megerősíti azt a szándékát, hogy a jövőben az éves költségvetési tervezet vizsgálatának részeként külön nyilvános vitát és szavazást tart a költségvetés bevételi oldaláról; szilárd meggyőződése, hogy ily módon állandó párbeszédet lehet fenntartani az Unió pénzügyi rendszerével kapcsolatban, jóllehet teljes mértékben elismeri, hogy a költségvetési hatóság jelenleg semmilyen hatáskörrel nem rendelkezik arra, hogy a költségvetés e részét illetően változtatásokat javasoljon;

Saját források

| 70. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretről folyó, több mint egy évvel ezelőtt megkezdődött tárgyalások egyértelműen alátámasztják a saját források eredeti rendszerének hiánya miatt kialakult holtpontot: e tárgyalások a Tanácsban szerveződnek, két ellentétes, egyfelől az uniós költségvetés nettó befizető államai, másfelől pedig az uniós költségvetés nettó kedvezményezettjei által vezetett tábor körül, egy olyan rendszerben, amely tisztán számviteli alapú elképzeléssel rendelkezik a tisztes megtérülésről, ami – végső soron – a többéves pénzügyi keretről való mindennemű megállapodást a kivételek és ellentételezések hosszú, zárt ajtók mögött megvitatott és az európai polgárok számára megfoghatatlan listájától tesz függővé; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretről folyó, több mint egy évvel ezelőtt megkezdődött tárgyalások egyértelműen alátámasztják a saját források eredeti rendszerének hiánya miatt kialakult holtpontot: e tárgyalások a Tanácsban szerveződnek, két ellentétes, egyfelől az uniós költségvetés nettó befizető államai, másfelől pedig az uniós költségvetés nettó kedvezményezettjei által vezetett tábor körül, egy olyan rendszerben, amely tisztán számviteli alapú elképzeléssel rendelkezik a tisztes megtérülésről, ami – végső soron – a többéves pénzügyi keretről való mindennemű megállapodást a kivételek és ellentételezések hosszú, zárt ajtók mögött megvitatott és az európai polgárok számára megfoghatatlan listájától tesz függővé;

| 71. | meggyőződése, hogy az uniós költségvetés finanszírozásának vissza kell térnie a saját források valódi rendszerére a Római Szerződésben és valamennyi azt követő európai uniós szerződésben foglaltaknak megfelelően; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a jelenlegi rendszer – amely szerint a finanszírozás nagy többsége a nemzeti hozzájárulásokból származik – nem átlátható és nem méltányos, és sem európai, sem pedig nemzeti szinten nem áll parlamenti ellenőrzés alatt; hangsúlyozza, hogy e rendszer lényegében a Szerződés betűjét és szellemét is sérti; |
| --- | --- |

71.

meggyőződése, hogy az uniós költségvetés finanszírozásának vissza kell térnie a saját források valódi rendszerére a Római Szerződésben és valamennyi azt követő európai uniós szerződésben foglaltaknak megfelelően; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a jelenlegi rendszer – amely szerint a finanszírozás nagy többsége a nemzeti hozzájárulásokból származik – nem átlátható és nem méltányos, és sem európai, sem pedig nemzeti szinten nem áll parlamenti ellenőrzés alatt; hangsúlyozza, hogy e rendszer lényegében a Szerződés betűjét és szellemét is sérti;

| 72. | rámutat arra, hogy a saját források rendszere szerkezetének átalakítása önmagában nem az uniós költségvetés méretét érinti, hanem a források hatékonyabb összetételének megállapítására irányul az elfogadott uniós politikák és célkitűzések finanszírozása érdekében; hangsúlyozza, hogy egy új rendszer bevezetése nem növelné a polgárokra háruló adóterheket, hanem ehelyett csökkentené a nemzeti kincstárak terheit; |
| --- | --- |

72.

rámutat arra, hogy a saját források rendszere szerkezetének átalakítása önmagában nem az uniós költségvetés méretét érinti, hanem a források hatékonyabb összetételének megállapítására irányul az elfogadott uniós politikák és célkitűzések finanszírozása érdekében; hangsúlyozza, hogy egy új rendszer bevezetése nem növelné a polgárokra háruló adóterheket, hanem ehelyett csökkentené a nemzeti kincstárak terheit;

| 73. | megerősíti azt a 2012. június 13-i állásfoglalásában kifejtett alapvető álláspontját, hogy nem kész jóváhagyni a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendeletet, ha nem születik politikai megállapodás – a Bizottság 2011. június 29-i javaslatával összhangban, ideértve a valódi új saját forrásokra vonatkozó jogalkotási javaslatát– a saját források rendszerének reformjáról; úgy véli, hogy ennek a reformnak arra kell irányulnia, hogy 2020-ra legfeljebb 40 %-ra csökkenjen az uniós költségvetéshez való tagállami, GNI-alapú hozzájárulások aránya, hozzájárulva ezzel a tagállamok konszolidációs erőfeszítéseihez; |
| --- | --- |

73.

megerősíti azt a 2012. június 13-i állásfoglalásában kifejtett alapvető álláspontját, hogy nem kész jóváhagyni a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó rendeletet, ha nem születik politikai megállapodás – a Bizottság 2011. június 29-i javaslatával összhangban, ideértve a valódi új saját forrásokra vonatkozó jogalkotási javaslatát– a saját források rendszerének reformjáról; úgy véli, hogy ennek a reformnak arra kell irányulnia, hogy 2020-ra legfeljebb 40 %-ra csökkenjen az uniós költségvetéshez való tagállami, GNI-alapú hozzájárulások aránya, hozzájárulva ezzel a tagállamok konszolidációs erőfeszítéseihez;

| 74. | határozott meggyőződése, hogy a szükséges politikai megállapodásnak a következő elemeket kell tartalmaznia:






  1) | sort kell keríteni az uniós költségvetés finanszírozásának mélyebb reformjára, hogy vissza lehessen térni a saját források eredeti, tiszta, egyszerű és méltányos rendszeréhez, amely biztosítja a döntéshozatallal kapcsolatos garanciákat és a valamennyi közköltségvetés szerves részét képező demokratikus ellenőrzést; |
| --- | --- | --- |

74.

határozott meggyőződése, hogy a szükséges politikai megállapodásnak a következő elemeket kell tartalmaznia:

1)

sort kell keríteni az uniós költségvetés finanszírozásának mélyebb reformjára, hogy vissza lehessen térni a saját források eredeti, tiszta, egyszerű és méltányos rendszeréhez, amely biztosítja a döntéshozatallal kapcsolatos garanciákat és a valamennyi közköltségvetés szerves részét képező demokratikus ellenőrzést;

| 2) | e reformnak a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretben kell hatályba lépnie, a Bizottság által javasolt módon; |
| --- | --- |

2)

e reformnak a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretben kell hatályba lépnie, a Bizottság által javasolt módon;

| 3) | a Bizottságnak haladéktalanul reagálnia kell a szükséges határértéket elérő, több tagállam arra irányuló hivatalos kérelmére, hogy megerősített együttműködés keretében vezessék be a pénzügyi tranzakciós adót; kitart amellett, hogy a Bizottság ilyen értelmű jogalkotási javaslatát a saját forrásokról szóló csomagra vonatkozó felülvizsgált javaslatokkal együtt közzé kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az ebből az adóból származó bevételeket teljes mértékben vagy részben valódi saját forrásként rendeljék hozzá az uniós költségvetéshez, ilyen módon csökkentve az adót bevezető tagállamok nemzeti hozzájárulásait; |
| --- | --- |

3)

a Bizottságnak haladéktalanul reagálnia kell a szükséges határértéket elérő, több tagállam arra irányuló hivatalos kérelmére, hogy megerősített együttműködés keretében vezessék be a pénzügyi tranzakciós adót; kitart amellett, hogy a Bizottság ilyen értelmű jogalkotási javaslatát a saját forrásokról szóló csomagra vonatkozó felülvizsgált javaslatokkal együtt közzé kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az ebből az adóból származó bevételeket teljes mértékben vagy részben valódi saját forrásként rendeljék hozzá az uniós költségvetéshez, ilyen módon csökkentve az adót bevezető tagállamok nemzeti hozzájárulásait;

| 4) | a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodással együtt a héának mint saját forrásnak a reformjáról, valamint a reform végrehajtásának módjairól szóló megállapodást kell kötni; |
| --- | --- |

4)

a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodással együtt a héának mint saját forrásnak a reformjáról, valamint a reform végrehajtásának módjairól szóló megállapodást kell kötni;

| 5) | az új rendszernek fel kell számolnia a meglévő visszatérítéseket és az egyéb kiigazító mechanizmusokat; alkalmi ellentételezés kizárólag bizottsági javaslat alapján fogadható el, ideiglenes jelleggel, továbbá kétségbevonhatatlan és objektív gazdasági kritériumokkal alátámasztva; |
| --- | --- |

5)

az új rendszernek fel kell számolnia a meglévő visszatérítéseket és az egyéb kiigazító mechanizmusokat; alkalmi ellentételezés kizárólag bizottsági javaslat alapján fogadható el, ideiglenes jelleggel, továbbá kétségbevonhatatlan és objektív gazdasági kritériumokkal alátámasztva;

| 6) | abban az esetben, ha az új saját források végrehajtása nem hozza magával a tagállamok uniós költségvetéshez való GNI-alapú hozzájárulásainak jelentős csökkenését, a Bizottság további javaslatokat terjeszt elő az új valódi saját források bevezetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

6)

abban az esetben, ha az új saját források végrehajtása nem hozza magával a tagállamok uniós költségvetéshez való GNI-alapú hozzájárulásainak jelentős csökkenését, a Bizottság további javaslatokat terjeszt elő az új valódi saját források bevezetésére vonatkozóan.

Intézményközi tárgyalások

| 75. | hangsúlyozza, hogy mind a Parlamentben, mind pedig a Tanácsban szigorú többség szükséges a többéves pénzügyi keret elfogadásához, és rámutat arra, mennyire fontos, hogy teljes mértékben éljenek a 312. cikk (5) bekezdésének rendelkezéseivel, amelyek azt a kötelezettséget róják az intézményekre, hogy folytassanak tárgyalásokat a Parlament által jóváhagyható szöveggel kapcsolatos megállapodás érdekében; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy mind a Parlamentben, mind pedig a Tanácsban szigorú többség szükséges a többéves pénzügyi keret elfogadásához, és rámutat arra, mennyire fontos, hogy teljes mértékben éljenek a 312. cikk (5) bekezdésének rendelkezéseivel, amelyek azt a kötelezettséget róják az intézményekre, hogy folytassanak tárgyalásokat a Parlament által jóváhagyható szöveggel kapcsolatos megállapodás érdekében;

| 76. | hangsúlyozza, hogy ez lesz az első olyan alkalom, amikor a Lisszaboni Szerződés új rendelkezései alapján kerül sor egy, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadására, amely a hatékony döntéshozatalt és a kapcsolódó előjogok tiszteletben tartását kombináló új, az intézmények között létrejövő együttműködési megállapodásokat von maga után; üdvözli e tekintetben a Tanács soros magyar, lengyel, dán és ciprusi elnökségének a strukturált párbeszéd és a Parlamenttel folytatott rendszeres információcsere kialakítása érdekében tett lépéseit; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy ez lesz az első olyan alkalom, amikor a Lisszaboni Szerződés új rendelkezései alapján kerül sor egy, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet elfogadására, amely a hatékony döntéshozatalt és a kapcsolódó előjogok tiszteletben tartását kombináló új, az intézmények között létrejövő együttműködési megállapodásokat von maga után; üdvözli e tekintetben a Tanács soros magyar, lengyel, dán és ciprusi elnökségének a strukturált párbeszéd és a Parlamenttel folytatott rendszeres információcsere kialakítása érdekében tett lépéseit;

| 77. | készen áll arra, hogy érdemi megbeszéléseket folytasson a Tanáccsal mind a többéves pénzügyi keretről, mind pedig az intézményközi megállapodásról, és felkéri a Tanácsot, hogy figyelemmel a 2012. november 22 és 23-i Európai Tanácsra, minden szinten tegye intenzívebbé a kapcsolatokat; hangsúlyozza, hogy amint lehetséges, végleg meg kell állapodni a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan; |
| --- | --- |

77.

készen áll arra, hogy érdemi megbeszéléseket folytasson a Tanáccsal mind a többéves pénzügyi keretről, mind pedig az intézményközi megállapodásról, és felkéri a Tanácsot, hogy figyelemmel a 2012. november 22 és 23-i Európai Tanácsra, minden szinten tegye intenzívebbé a kapcsolatokat; hangsúlyozza, hogy amint lehetséges, végleg meg kell állapodni a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan;

| 78. | megjegyzi, hogy az európai tanácsi szinten létrejött egyetlen politikai megállapodás sem több a Tanácsnak adott tárgyalási mandátumnál; ragaszkodik ahhoz, hogy miután az Európai Tanács politikai megállapodásra jutott, kimerítő tárgyalásokra kell sort keríteni a Parlament és a Tanács között, mielőtt a Tanács hivatalosan is a Parlament elé terjesztené jóváhagyásra a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre vonatkozó javaslatait; |
| --- | --- |

78.

megjegyzi, hogy az európai tanácsi szinten létrejött egyetlen politikai megállapodás sem több a Tanácsnak adott tárgyalási mandátumnál; ragaszkodik ahhoz, hogy miután az Európai Tanács politikai megállapodásra jutott, kimerítő tárgyalásokra kell sort keríteni a Parlament és a Tanács között, mielőtt a Tanács hivatalosan is a Parlament elé terjesztené jóváhagyásra a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre vonatkozó javaslatait;

| 79. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ szerint a Parlament és a Tanács a jogalkotó szerv, és az Európai Tanács nem rendelkezik jogalkotói szerepkörrel; hangsúlyozza, hogy a többéves programokkal kapcsolatos jogalkotási javaslatokról szóló tárgyalásokra a rendes jogalkotási eljárás keretében kerül sor; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ szerint a Parlament és a Tanács a jogalkotó szerv, és az Európai Tanács nem rendelkezik jogalkotói szerepkörrel; hangsúlyozza, hogy a többéves programokkal kapcsolatos jogalkotási javaslatokról szóló tárgyalásokra a rendes jogalkotási eljárás keretében kerül sor;

| 80. | ragaszkodik a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettel és az ahhoz kapcsolódó többéves programokkal kapcsolatos tárgyalások tekintetében a minőségi megközelítéshez; hangsúlyozza, hogy az említetteket csomagnak kell tekinteni, és megerősíti azt az elvet, hogy „nincs megegyezés addig, amíg minden kérdésben megegyezés nem születik”; |
| --- | --- |

80.

ragaszkodik a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettel és az ahhoz kapcsolódó többéves programokkal kapcsolatos tárgyalások tekintetében a minőségi megközelítéshez; hangsúlyozza, hogy az említetteket csomagnak kell tekinteni, és megerősíti azt az elvet, hogy „nincs megegyezés addig, amíg minden kérdésben megegyezés nem születik”;

| 81. | hangsúlyozza az EP bizottságai időközi jelentéshez csatolt véleményeinek fontosságát, mivel kiegészítik a többéves pénzügyi keretről/intézményközi megállapodásról szóló tárgyalásokra vonatkozó, ezen állásfoglalásban foglalt iránymutatásokat, továbbá értékes vezérfonalat biztosítanak az iránymutatásokhoz, valamint velük kapcsolatban további részletekkel szolgálnak; kitart amellett, hogy az e véleményekben foglalt szakpolitika-specifikus ajánlásokat fel kell használni a megfelelő többéves programokról szóló tárgyalások során; e tekintetben újra megfogalmazza szilárd álláspontját, amely szerint a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos külön jogalkotási eljárásnak nem kell foglalkoznia olyan kérdésekkel, amelyek a rendes jogalkotási eljárás alá tartoznak; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza az EP bizottságai időközi jelentéshez csatolt véleményeinek fontosságát, mivel kiegészítik a többéves pénzügyi keretről/intézményközi megállapodásról szóló tárgyalásokra vonatkozó, ezen állásfoglalásban foglalt iránymutatásokat, továbbá értékes vezérfonalat biztosítanak az iránymutatásokhoz, valamint velük kapcsolatban további részletekkel szolgálnak; kitart amellett, hogy az e véleményekben foglalt szakpolitika-specifikus ajánlásokat fel kell használni a megfelelő többéves programokról szóló tárgyalások során; e tekintetben újra megfogalmazza szilárd álláspontját, amely szerint a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos külön jogalkotási eljárásnak nem kell foglalkoznia olyan kérdésekkel, amelyek a rendes jogalkotási eljárás alá tartoznak;

| 82. | felhívja a Tanács figyelmét a csatolt munkadokumentumra, amely kiemeli a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra, továbbá a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről, valamint a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásra irányuló javaslatra vonatkozó módosításokat; véleménye szerint további módosítások is szükségessé válhatnak attól függően, hogyan alakulnak a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások; rámutat, hogy az intézményközi megállapodás csak azt követően véglegesíthető, hogy a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos eljárás lezárult; |
| --- | --- |

82.

felhívja a Tanács figyelmét a csatolt munkadokumentumra, amely kiemeli a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra, továbbá a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről, valamint a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásra irányuló javaslatra vonatkozó módosításokat; véleménye szerint további módosítások is szükségessé válhatnak attól függően, hogyan alakulnak a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások; rámutat, hogy az intézményközi megállapodás csak azt követően véglegesíthető, hogy a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos eljárás lezárult;

| 83. | rámutat végezetül arra, hogy amennyiben 2013 végéig nem fogadnak el többéves pénzügyi keretet, a 2013-as évnek megfelelő plafonokat és egyéb előírásokat meg kell hosszabbítani egy új többéves pénzügyi keret elfogadásáig; jelzi, hogy ebben az esetben a Parlament készen áll majd arra, hogy gyors megállapodást kössön a Tanáccsal és a Bizottsággal a többéves pénzügyi keret belső szerkezetének az új politikai prioritásokhoz történő hozzáigazításáról; |
| --- | --- |

83.

rámutat végezetül arra, hogy amennyiben 2013 végéig nem fogadnak el többéves pénzügyi keretet, a 2013-as évnek megfelelő plafonokat és egyéb előírásokat meg kell hosszabbítani egy új többéves pénzügyi keret elfogadásáig; jelzi, hogy ebben az esetben a Parlament készen áll majd arra, hogy gyors megállapodást kössön a Tanáccsal és a Bizottsággal a többéves pénzügyi keret belső szerkezetének az új politikai prioritásokhoz történő hozzáigazításáról;

*

* *

| 84. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az érintett egyéb intézményeknek és szerveknek. |
| --- | --- |

84.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az érintett egyéb intézményeknek és szerveknek.

---

(1)  HL C 27. E, 2008.1.31., 214. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0245.

(4)  COM(2010)0700.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0404.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/13

---

2012. október 23., keddA Szergej Magnyitszkij ügyben érintett orosz tisztviselőkre vonatkozó közös vízumkorlátozások

P7_TA(2012)0369

Az Európai Parlament 2012. október 23-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Parlament Tanácshoz intézett, a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz tisztviselőkkel szembeni közös vízumkorlátozások bevezetéséről szóló ajánlására irányuló javaslattal (2012/2142(INI))

2014/C 68 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EUMSZ 215. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 215. cikkére,

| — | tekintettel a Guy Verhofstadt és Kristiina Ojuland által az ALDE képviselőcsoport nevében benyújtott, a Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslatra (B7-0196/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Guy Verhofstadt és Kristiina Ojuland által az ALDE képviselőcsoport nevében benyújtott, a Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslatra (B7-0196/2012),

| — | tekintettel 2011. február 17-i állásfoglalására a jogállamiságról Oroszországban (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. február 17-i állásfoglalására a jogállamiságról Oroszországban (1),

| — | tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel 2011. december 14-i állásfoglalására a 2011. december 15-i, küszöbönálló brüsszeli EU–Oroszország csúcstalálkozóról és a 2011. december 4-i Duma-választások eredményéről (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. december 14-i állásfoglalására a 2011. december 15-i, küszöbönálló brüsszeli EU–Oroszország csúcstalálkozóról és a 2011. december 4-i Duma-választások eredményéről (3),

| — | tekintettel 2012. február 2-i, a Tanácshoz intézett, az EU által korlátozó intézkedések alá vetett rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. február 2-i, a Tanácshoz intézett, az EU által korlátozó intézkedések alá vetett rendszerekkel szembeni következetes politikáról szóló ajánlására (4),

| — | tekintettel arra, hogy az Amerikai Egyesült Államok Szenátusának külügyi bizottsága 2012. június 26-án elfogadta a „Szergej Magnyickij jogállami elszámoltathatósági törvényt”, ezáltal vízumtilalommal és vagyoni eszközök befagyasztásával kívánva büntetni azokat az orosz tisztviselőket, akik állítólag felelősek Szergej Magnyickij bebörtönzéséért, megkínzásáért és haláláért, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Amerikai Egyesült Államok Szenátusának külügyi bizottsága 2012. június 26-án elfogadta a „Szergej Magnyickij jogállami elszámoltathatósági törvényt”, ezáltal vízumtilalommal és vagyoni eszközök befagyasztásával kívánva büntetni azokat az orosz tisztviselőket, akik állítólag felelősek Szergej Magnyickij bebörtönzéséért, megkínzásáért és haláláért,

| — | tekintettel a „Jogállamiság Oroszországban: a Szergej Magnyickij-ügy” című állásfoglalás-tervezetére, amelyet az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének 2012-es éves ülésén ismertettek, felszólítva a nemzeti parlamenteket, hogy tegyenek lépéseket a vízumtilalmak bevezetése és a vagyoni eszközök befagyasztása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jogállamiság Oroszországban: a Szergej Magnyickij-ügy” című állásfoglalás-tervezetére, amelyet az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének 2012-es éves ülésén ismertettek, felszólítva a nemzeti parlamenteket, hogy tegyenek lépéseket a vízumtilalmak bevezetése és a vagyoni eszközök befagyasztása érdekében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0285/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0285/2012),

| A. | mivel Szergej Magnyickij letartóztatása, fogva tartásának körülményei, majd pedig fogva tartása során bekövetkezett halála jól dokumentált, lényeges példa arra, hogy Oroszországban nem tartják tiszteletben az alapvető emberi jogokat; |
| --- | --- |

A.

mivel Szergej Magnyickij letartóztatása, fogva tartásának körülményei, majd pedig fogva tartása során bekövetkezett halála jól dokumentált, lényeges példa arra, hogy Oroszországban nem tartják tiszteletben az alapvető emberi jogokat;

| B. | mivel a Szergej Magnyickij elleni posztumusz bűnvádi eljárás a nemzetközi és hazai törvények megsértése, és egyértelműen jelzi az orosz büntető igazságszolgáltatási rendszer rossz működését; |
| --- | --- |

B.

mivel a Szergej Magnyickij elleni posztumusz bűnvádi eljárás a nemzetközi és hazai törvények megsértése, és egyértelműen jelzi az orosz büntető igazságszolgáltatási rendszer rossz működését;

| C. | mivel Oroszország az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet tagjaként kötelezettséget vállalt az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartására, és mivel az Európai Unió több ízben nyújtott kiegészítő támogatást és szakértői segítséget ahhoz, hogy az Orosz Föderáció korszerűsítse – és betartsa – alkotmányos és jogrendjét; |
| --- | --- |

C.

mivel Oroszország az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet tagjaként kötelezettséget vállalt az alapvető jogok és a jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartására, és mivel az Európai Unió több ízben nyújtott kiegészítő támogatást és szakértői segítséget ahhoz, hogy az Orosz Föderáció korszerűsítse – és betartsa – alkotmányos és jogrendjét;

| D. | mivel – az orosz elnök emberi jogi tanácsa által Szergej Magnyickij letartóztatásának, fogva tartásának és az igazságszolgáltatáshoz való jog megtagadásának törvénytelenségéről folytatott vizsgálat 2011. évi következtetései ellenére – a vizsgálatok megtorpantak és az ügyben érintett tisztviselőket nemcsak hogy felmentették, de még a posztumusz ügyet is rájuk bízták; mivel a hatóságok e lépései jelzik a Magnyickij elleni bűnvádi eljárás politikai jellegét; |
| --- | --- |

D.

mivel – az orosz elnök emberi jogi tanácsa által Szergej Magnyickij letartóztatásának, fogva tartásának és az igazságszolgáltatáshoz való jog megtagadásának törvénytelenségéről folytatott vizsgálat 2011. évi következtetései ellenére – a vizsgálatok megtorpantak és az ügyben érintett tisztviselőket nemcsak hogy felmentették, de még a posztumusz ügyet is rájuk bízták; mivel a hatóságok e lépései jelzik a Magnyickij elleni bűnvádi eljárás politikai jellegét;

| E. | mivel az Európai Unió – a rendes emberi jogi konzultációktól kezdve csúcstalálkozókig – számos alkalommal és formában felszólította az orosz hatóságokat, hogy folytassanak alapos független vizsgálatokat ebben a konkrét, jól dokumentált ügyben és vessenek véget a jelenlegi, büntetlenség fémjelezte helyzetnek; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió – a rendes emberi jogi konzultációktól kezdve csúcstalálkozókig – számos alkalommal és formában felszólította az orosz hatóságokat, hogy folytassanak alapos független vizsgálatokat ebben a konkrét, jól dokumentált ügyben és vessenek véget a jelenlegi, büntetlenség fémjelezte helyzetnek;

| F. | mivel a Szergej Magnyickij-ügy csak egy a sokból, ám ez az orosz hatóságok hatalommal történő visszaélésének legjelentősebb és legjobban dokumentált esete, amelynek során durván sérült a jogállamiság; mivel számtalan más bírósági ügy folyik, amely szisztematikusan gazdasági bűncselekmények és az állítólagos korrupció ürügyét használja fel az üzleti konkurencia vagy a politikai riválisok félreállítására; |
| --- | --- |

F.

mivel a Szergej Magnyickij-ügy csak egy a sokból, ám ez az orosz hatóságok hatalommal történő visszaélésének legjelentősebb és legjobban dokumentált esete, amelynek során durván sérült a jogállamiság; mivel számtalan más bírósági ügy folyik, amely szisztematikusan gazdasági bűncselekmények és az állítólagos korrupció ürügyét használja fel az üzleti konkurencia vagy a politikai riválisok félreállítására;

| G. | mivel a vízumkorlátozások és egyéb megszorító intézkedések önmagukban nem tartoznak a hagyományos jogi szankciók közé, hanem egy szélesebb célközönség számára adnak politikai jelzést az EU aggodalmáról, és ezért továbbra is szükséges és legitim külpolitikai eszközt jelentenek; |
| --- | --- |

G.

mivel a vízumkorlátozások és egyéb megszorító intézkedések önmagukban nem tartoznak a hagyományos jogi szankciók közé, hanem egy szélesebb célközönség számára adnak politikai jelzést az EU aggodalmáról, és ezért továbbra is szükséges és legitim külpolitikai eszközt jelentenek;

| H. | mivel a Magnyickij-ügyhöz kapcsolódó európai uniós szankciók rávehetnék az orosz hatóságokat arra, hogy új, valódi erőfeszítéseket tegyenek az oroszországi jogállamiság és a jelenlegi, büntetlenség fémjelezte helyzet kézzelfoghatóbb és meggyőzőbb kezelése érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel a Magnyickij-ügyhöz kapcsolódó európai uniós szankciók rávehetnék az orosz hatóságokat arra, hogy új, valódi erőfeszítéseket tegyenek az oroszországi jogállamiság és a jelenlegi, büntetlenség fémjelezte helyzet kézzelfoghatóbb és meggyőzőbb kezelése érdekében;

| I. | mivel számos európai uniós tagállam – köztük Hollandia, az Egyesült Királyság, Svédország és Lengyelország – nemzeti parlamentje már elfogadott olyan állásfoglalásokat, melyekben sürgetik kormányaikat, hogy vezessenek be szankciókat a Magnyickij-üggyel kapcsolatosan, míg több más nemzeti parlament – például Portugália, Franciaország, Spanyolország és Lettország – éppen ilyen állásfoglalás-tervezeten dolgozik; |
| --- | --- |

I.

mivel számos európai uniós tagállam – köztük Hollandia, az Egyesült Királyság, Svédország és Lengyelország – nemzeti parlamentje már elfogadott olyan állásfoglalásokat, melyekben sürgetik kormányaikat, hogy vezessenek be szankciókat a Magnyickij-üggyel kapcsolatosan, míg több más nemzeti parlament – például Portugália, Franciaország, Spanyolország és Lettország – éppen ilyen állásfoglalás-tervezeten dolgozik;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:






  a) | készítsen közös uniós jegyzéket a Szergej Magnyickij haláláért, majd azt követően az igazságszolgáltatás akadályozásáért, valamint édesanyja és özvegye jelenleg is tartó, folyamatos zaklatásáért felelős tisztviselőkről; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:

a)

készítsen közös uniós jegyzéket a Szergej Magnyickij haláláért, majd azt követően az igazságszolgáltatás akadályozásáért, valamint édesanyja és özvegye jelenleg is tartó, folyamatos zaklatásáért felelős tisztviselőkről;

| b) | vezessen be és alkalmazzon az egész EU-ra kiterjedő vízumtilalmat e tisztviselőkkel szemben, és fagyasszon be minden pénzügyi eszközt, amellyel e tisztviselők vagy közvetlen családtagjaik adott esetben az Európai Unió területén rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

vezessen be és alkalmazzon az egész EU-ra kiterjedő vízumtilalmat e tisztviselőkkel szemben, és fagyasszon be minden pénzügyi eszközt, amellyel e tisztviselők vagy közvetlen családtagjaik adott esetben az Európai Unió területén rendelkeznek;

| c) | szólítsa fel Oroszországot, hogy folytasson le hiteles és független vizsgálatot, amely kiterjed e tragikus ügy minden vonatkozására, és állítson minden felelőst bíróság elé; |
| --- | --- |

c)

szólítsa fel Oroszországot, hogy folytasson le hiteles és független vizsgálatot, amely kiterjed e tragikus ügy minden vonatkozására, és állítson minden felelőst bíróság elé;

| d) | szólítsa fel az orosz hatóságokat, hogy vessenek véget a kiterjedt korrupciónak, hajtsák végre az igazságszolgáltatási rendszer reformját, és hozzák azt összhangba a nemzetközi normákkal független, igazságos és átlátható rendszer kiépítése révén, amellyel semmilyen körülmények között sem lehet politikai indíttatásból visszaélni; |
| --- | --- |

d)

szólítsa fel az orosz hatóságokat, hogy vessenek véget a kiterjedt korrupciónak, hajtsák végre az igazságszolgáltatási rendszer reformját, és hozzák azt összhangba a nemzetközi normákkal független, igazságos és átlátható rendszer kiépítése révén, amellyel semmilyen körülmények között sem lehet politikai indíttatásból visszaélni;

| e) | vesse fel az orosz hatóságokkal folytatott kétoldalú megbeszéléseken ezt a kérdést, illetve az emberi jogi aktivistákat, újságírókat és ügyvédeket érintő ügyekben tapasztalható megfélemlítés és büntetlenség kérdését határozottabb, elszántabb és célratörőbb módon; |
| --- | --- |

e)

vesse fel az orosz hatóságokkal folytatott kétoldalú megbeszéléseken ezt a kérdést, illetve az emberi jogi aktivistákat, újságírókat és ügyvédeket érintő ügyekben tapasztalható megfélemlítés és büntetlenség kérdését határozottabb, elszántabb és célratörőbb módon;

| 2. | ösztönzi a Tanácsot, hogy következetesen és proaktívan lépjen fel más súlyos oroszországi emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatosan, jól dokumentált, azonos célt követő és független források, illetve meggyőző bizonyítékok alapján, legvégső esetben pedig hozzon hasonló korlátozó intézkedéseket a jogsértők ellen; |
| --- | --- |

2.

ösztönzi a Tanácsot, hogy következetesen és proaktívan lépjen fel más súlyos oroszországi emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatosan, jól dokumentált, azonos célt követő és független források, illetve meggyőző bizonyítékok alapján, legvégső esetben pedig hozzon hasonló korlátozó intézkedéseket a jogsértők ellen;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az orosz hatóságoknak az alapvető értékek – mint a jogállamiság, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása – iránti elkötelezettsége továbbra is az EU–Oroszország közötti kapcsolatnak, illetve a két fél stabil és megbízható partnersége kialakításának előfeltétele marad; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az orosz hatóságoknak az alapvető értékek – mint a jogállamiság, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása – iránti elkötelezettsége továbbra is az EU–Oroszország közötti kapcsolatnak, illetve a két fél stabil és megbízható partnersége kialakításának előfeltétele marad;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, a tagállamoknak, valamint az Orosz Állami Dumának és az Orosz Föderáció kormányának. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Bizottságnak, a tagállamoknak, valamint az Orosz Állami Dumának és az Orosz Föderáció kormányának.

---

(1)  HL C 188. E, 2012.6.28., 37. o.

(2)  HL C 169. E, 2012.6.15., 81. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0575.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0018.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/15

---

2012. október 23., keddAz egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása

P7_TA(2012)0370

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról (2012/2005(INI))

2014/C 68 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról: ideje cselekedni” című bizottsági jelentésre (COM(2011)0731), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról: ideje cselekedni” című bizottsági jelentésre (COM(2011)0731),

| — | tekintettel az egységes európai égbolt technikai pillérét képező SESAR-program üzemeltetésének irányítási és ösztönző mechanizmusairól szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0923), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes európai égbolt technikai pillérét képező SESAR-program üzemeltetésének irányítási és ösztönző mechanizmusairól szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0923),

| — | tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvre (COM (2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvre (COM (2011)0144),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0254/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0254/2012),

| A. | mivel az egységes európai égbolt végrehajtása terén számos pozitív előrelépés történt; |
| --- | --- |

A.

mivel az egységes európai égbolt végrehajtása terén számos pozitív előrelépés történt;

| B. | mivel 2012 várhatóan döntő év lesz az egységes európai égbolt végrehajtása terén; |
| --- | --- |

B.

mivel 2012 várhatóan döntő év lesz az egységes európai égbolt végrehajtása terén;

| C. | mivel az egységes európai égbolt kiteljesítése az európai szinten fenntarthatóbb légtér és a hatékonyabb légiforgalmi irányítási rendszer megteremtése révén, valamint a nagyobb hatékonyságon keresztül jelentős gazdasági, biztonsági és környezeti megtakarításokat fog eredményezni; |
| --- | --- |

C.

mivel az egységes európai égbolt kiteljesítése az európai szinten fenntarthatóbb légtér és a hatékonyabb légiforgalmi irányítási rendszer megteremtése révén, valamint a nagyobb hatékonyságon keresztül jelentős gazdasági, biztonsági és környezeti megtakarításokat fog eredményezni;

| D. | mivel a légi forgalom folyamatosan bővül, ami a kapacitások elégtelenségéhez és az utasok késéseinek növekedéséhez vezet, továbbá a légitársaságok növekedési terveire is kihat; mivel az uniós repülőtereket igénybe vevő több mint 750 millió utassal valamint mivel e mutatók 2030-ra várhatóan megduplázódnak, az európai légtér a világon az egyik legforgalmasabbnak számít; |
| --- | --- |

D.

mivel a légi forgalom folyamatosan bővül, ami a kapacitások elégtelenségéhez és az utasok késéseinek növekedéséhez vezet, továbbá a légitársaságok növekedési terveire is kihat; mivel az uniós repülőtereket igénybe vevő több mint 750 millió utassal valamint mivel e mutatók 2030-ra várhatóan megduplázódnak, az európai légtér a világon az egyik legforgalmasabbnak számít;

| E. | mivel az egységes európai égbolt sikere az integrált megközelítéstől függ, ahol az egyes tagállamok nem kockáztathatják a végrehajtás egészét; |
| --- | --- |

E.

mivel az egységes európai égbolt sikere az integrált megközelítéstől függ, ahol az egyes tagállamok nem kockáztathatják a végrehajtás egészét;

| F. | mivel a funkcionális légtérblokkok kialakításának határideje 2012. december 4., de a legutóbbi jelentések szerint az aktuális helyzetben még messze nem teljesül az egységes európai égboltra vonatkozó aktus e rendelkezése; |
| --- | --- |

F.

mivel a funkcionális légtérblokkok kialakításának határideje 2012. december 4., de a legutóbbi jelentések szerint az aktuális helyzetben még messze nem teljesül az egységes európai égboltra vonatkozó aktus e rendelkezése;

| G. | mivel a 691/2010/EU rendelet 13. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoktól beérkező teljesítménytervek kézhezvételét követő négy hónappal az uniós szintű célkitűzéseknek nem megfelelő tervek tekintetében az Európai Bizottságnak ajánlásokat kell kiadnia a felülvizsgált teljesítménycélok elfogadásáról; |
| --- | --- |

G.

mivel a 691/2010/EU rendelet 13. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoktól beérkező teljesítménytervek kézhezvételét követő négy hónappal az uniós szintű célkitűzéseknek nem megfelelő tervek tekintetében az Európai Bizottságnak ajánlásokat kell kiadnia a felülvizsgált teljesítménycélok elfogadásáról;

| H. | mivel jelenleg a légiforgalom-irányítási szolgáltatásokat nyújtó nemzeti léginavigációs szolgáltatókban (ANSP) tükröződik a kontinens szétaprózódott politikai földrajza, ami sajnálatos módon elégtelen működéshez és forgalmi torlódásokhoz vezet; |
| --- | --- |

H.

mivel jelenleg a légiforgalom-irányítási szolgáltatásokat nyújtó nemzeti léginavigációs szolgáltatókban (ANSP) tükröződik a kontinens szétaprózódott politikai földrajza, ami sajnálatos módon elégtelen működéshez és forgalmi torlódásokhoz vezet;

| I. | mivel az egységes európai égbolt végrehajtása érdekében olyan intézkedésekre van szükség, amelyek a jelenlegi normák javításán és a közbiztonság egységesen magas szintű fenntartásán keresztül biztosítják az európai légi biztonsági célkitűzések megvalósulását; |
| --- | --- |

I.

mivel az egységes európai égbolt végrehajtása érdekében olyan intézkedésekre van szükség, amelyek a jelenlegi normák javításán és a közbiztonság egységesen magas szintű fenntartásán keresztül biztosítják az európai légi biztonsági célkitűzések megvalósulását;

| J. | mivel a Galileóhoz és a globális navigációs műholdrendszerekhez (GNSS) hasonló egyéb programok megvalósítása gyorsan halad; |
| --- | --- |

J.

mivel a Galileóhoz és a globális navigációs műholdrendszerekhez (GNSS) hasonló egyéb programok megvalósítása gyorsan halad;

| K. | mivel a lehető leghamarabb meg kell állapodni a szükséges finanszírozásról és a pénzügyi keretről; |
| --- | --- |

K.

mivel a lehető leghamarabb meg kell állapodni a szükséges finanszírozásról és a pénzügyi keretről;

Határidő

| 1. | elismeri azokat a korlátokat, amelyek az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása tekintetében állnak fenn; úgy véli azonban, hogy az egységes európai égbolt kötelező végrehajtási határidejének kijelölése révén, de az üzleti megfontolásokat is figyelembe véve az eddigi eredményeken jelentős mértékben javítani kell; |
| --- | --- |

1.

elismeri azokat a korlátokat, amelyek az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása tekintetében állnak fenn; úgy véli azonban, hogy az egységes európai égbolt kötelező végrehajtási határidejének kijelölése révén, de az üzleti megfontolásokat is figyelembe véve az eddigi eredményeken jelentős mértékben javítani kell;

| 2. | hangsúlyozza, hogy gyorsan kell lépni, és elő kell mozdítani az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok és elsősorban a légi navigációs szolgálatok és hálózati funkciók teljesítményrendszerének végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy gyorsan kell lépni, és elő kell mozdítani az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok és elsősorban a légi navigációs szolgálatok és hálózati funkciók teljesítményrendszerének végrehajtását;

| 3. | rámutat arra, hogy nemsokára elérkezik a végrehajtás kritikus szakasza, amellyel kellő időben, összehangolt és koordinált módon kell megbirkózni; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy nemsokára elérkezik a végrehajtás kritikus szakasza, amellyel kellő időben, összehangolt és koordinált módon kell megbirkózni;

| 4. | figyelmeztet arra, hogy a légi forgalom bővülése azt jelenti, hogy Európa légtere hamarosan eléri maximális kapacitását, és ezt a problémát a lakosság számára nyújtott légiközlekedési szolgáltatások minőségének garantálása és annak biztosítása érdekében sürgősen kezelni kell, hogy a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatások ne legyenek még súlyosabbak; |
| --- | --- |

4.

figyelmeztet arra, hogy a légi forgalom bővülése azt jelenti, hogy Európa légtere hamarosan eléri maximális kapacitását, és ezt a problémát a lakosság számára nyújtott légiközlekedési szolgáltatások minőségének garantálása és annak biztosítása érdekében sürgősen kezelni kell, hogy a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatások ne legyenek még súlyosabbak;

| 5. | rámutat a repülőterek mint az európai hálózat be- és kilépési pontjainak jelentőségére; arra szólít fel, hogy a repülőtereket, ideértve a hálózat telítettségét enyhítő és a kapacitást növelni képes regionális repülőtereket is, maximálisan vegyék figyelembe az egységes európai égbolt fejlesztésekor; |
| --- | --- |

5.

rámutat a repülőterek mint az európai hálózat be- és kilépési pontjainak jelentőségére; arra szólít fel, hogy a repülőtereket, ideértve a hálózat telítettségét enyhítő és a kapacitást növelni képes regionális repülőtereket is, maximálisan vegyék figyelembe az egységes európai égbolt fejlesztésekor;

| 6. | felhívja a figyelmet arra, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok sikeres végrehajtása meglehetősen sürgető annak érdekében, hogy az európai légi biztonsági rendelkezések fokozottabb koherenciájának biztosítása érdekében elkerüljék az egyre nagyobb forgalommal járó növekvő torlódásokat és az elavult technológiákat; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet arra, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok sikeres végrehajtása meglehetősen sürgető annak érdekében, hogy az európai légi biztonsági rendelkezések fokozottabb koherenciájának biztosítása érdekében elkerüljék az egyre nagyobb forgalommal járó növekvő torlódásokat és az elavult technológiákat;

| 7. | megjegyzi, hogy a biztonság és az üzemeltetési feltételek egységesen magas európai szintjének fenntartása egyre inkább kihívássá válik; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tisztázza az érintett európai szervek szerepét annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a megbízható és átlátható nemzetközi légbiztonsági eljárások betartását; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a biztonság és az üzemeltetési feltételek egységesen magas európai szintjének fenntartása egyre inkább kihívássá válik; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tisztázza az érintett európai szervek szerepét annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a megbízható és átlátható nemzetközi légbiztonsági eljárások betartását;

| 8. | emlékeztet arra, hogy Európa légterét a lehető leghatékonyabbá kell tenni, nem csupán a – többek között az utasoknak kedvező – gazdasági, hanem a környezeti, energetikai és társadalmi előnyök miatt is; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy Európa légterét a lehető leghatékonyabbá kell tenni, nem csupán a – többek között az utasoknak kedvező – gazdasági, hanem a környezeti, energetikai és társadalmi előnyök miatt is;

| 9. | kiemeli, hogy a témában született legutóbbi bizottsági közlemény becslései szerint az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) technológiájának teljes körű és megfelelő idejű kiépítése az EU GDP-jében a 2013–2030-as időszakban az EU27-re vetítve összesítve 419 milliárd eurót jelent, közvetlenül és közvetve 328 000 ezer munkahelyet hoz létre, és megközelítőleg nettó 50 millió tonna szén-dioxid kibocsátását takarítja meg; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a témában született legutóbbi bizottsági közlemény becslései szerint az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) technológiájának teljes körű és megfelelő idejű kiépítése az EU GDP-jében a 2013–2030-as időszakban az EU27-re vetítve összesítve 419 milliárd eurót jelent, közvetlenül és közvetve 328 000 ezer munkahelyet hoz létre, és megközelítőleg nettó 50 millió tonna szén-dioxid kibocsátását takarítja meg;

| 10. | rámutat, hogy a Bizottság szerint a SESAR időben történő bevezetése gyakorlati előnyökkel járna az utasok számára, mivel a repülési idő átlagosan 10 %-kal (azaz kilenc perccel) csökkenne, átlagosan 50 %-kal csökkenne a törölt és késedelmes járatok száma, illetve a repülőjegyek ára is csökkenhetne; hangsúlyozza azonban, hogy ha a SESAR kiépítése 10 évet késlekedik, az általános hatás katasztrofális lesz, mivel az EU GDP-jére gyakorolt összesített hatás csökkenése miatt megközelítőleg 268 milliárd eurós veszteségre, 190 000-rel kevesebb új munkahelyre és 55 millió tonnával kevesebb szén-dioxid-kibocsátási megtakarításra lehet számítani; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy a Bizottság szerint a SESAR időben történő bevezetése gyakorlati előnyökkel járna az utasok számára, mivel a repülési idő átlagosan 10 %-kal (azaz kilenc perccel) csökkenne, átlagosan 50 %-kal csökkenne a törölt és késedelmes járatok száma, illetve a repülőjegyek ára is csökkenhetne; hangsúlyozza azonban, hogy ha a SESAR kiépítése 10 évet késlekedik, az általános hatás katasztrofális lesz, mivel az EU GDP-jére gyakorolt összesített hatás csökkenése miatt megközelítőleg 268 milliárd eurós veszteségre, 190 000-rel kevesebb új munkahelyre és 55 millió tonnával kevesebb szén-dioxid-kibocsátási megtakarításra lehet számítani;

| 11. | megjegyzi, hogy más kulcsfontosságú országok és régiók versengenek egymással a kutatás és az innovatív technológiák fejlesztése terén, és ezért sajnálja, hogy az Európai Unió elveszítheti vezető szerepét más nemzetközi szereplőkkel szemben, ha nem gyorsítja fel az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy más kulcsfontosságú országok és régiók versengenek egymással a kutatás és az innovatív technológiák fejlesztése terén, és ezért sajnálja, hogy az Európai Unió elveszítheti vezető szerepét más nemzetközi szereplőkkel szemben, ha nem gyorsítja fel az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtását;

| 12. | úgy véli, hogy az egységes európai égbolt megfelelő működése csak akkor biztosítható, ha az összes érintett szigorúan betartja a különböző végrehajtási határidőket; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az egységes európai égbolt megfelelő működése csak akkor biztosítható, ha az összes érintett szigorúan betartja a különböző végrehajtási határidőket;

| 13. | kiemeli, hogy kísérleti programokat hajtottak végre, és ezek eredménye pozitív volt; |
| --- | --- |

13.

kiemeli, hogy kísérleti programokat hajtottak végre, és ezek eredménye pozitív volt;

| 14. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen jelentést az Európai Parlament Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságának a teljesítményrendszer végrehajtása terén a nemzeti léginavigációs szolgáltatók által 2012 decemberéig tett előrelépésekről; |
| --- | --- |

14.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen jelentést az Európai Parlament Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságának a teljesítményrendszer végrehajtása terén a nemzeti léginavigációs szolgáltatók által 2012 decemberéig tett előrelépésekről;

| 15. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy 2013 márciusáig tegyen jelentést az Európai Parlament Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságának az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása terén tett előrelépésekről, kitérve annak értékelésére is, hogy a funkcionális légtérblokkok kialakításában mutatkozó késlekedésnek milyen következményei vannak; |
| --- | --- |

15.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy 2013 márciusáig tegyen jelentést az Európai Parlament Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságának az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása terén tett előrelépésekről, kitérve annak értékelésére is, hogy a funkcionális légtérblokkok kialakításában mutatkozó késlekedésnek milyen következményei vannak;

Politikai támogatás

| 16. | emlékezteti a tagállamokat az egységes európai égbolt céljának elérésével kapcsolatban nyilvánosan tett kötelezettségvállalásukra, amikor az adott jogszabályt túlnyomó többséggel támogatták, és ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok proaktívak maradjanak, és részt vegyenek e jogszabály végrehajtásában; ennek kapcsán felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak be az uniós teljesítménycélokkal összhangban lévő nemzeti teljesítménytervet, és fogadják el a Bizottság által javasolt átdolgozott teljesítménycélokat; felhívja a Bizottságot, hogy a jogszabály végrehajtási határidejének elmulasztása esetén tegye meg a megfelelő lépéseket; |
| --- | --- |

16.

emlékezteti a tagállamokat az egységes európai égbolt céljának elérésével kapcsolatban nyilvánosan tett kötelezettségvállalásukra, amikor az adott jogszabályt túlnyomó többséggel támogatták, és ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok proaktívak maradjanak, és részt vegyenek e jogszabály végrehajtásában; ennek kapcsán felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak be az uniós teljesítménycélokkal összhangban lévő nemzeti teljesítménytervet, és fogadják el a Bizottság által javasolt átdolgozott teljesítménycélokat; felhívja a Bizottságot, hogy a jogszabály végrehajtási határidejének elmulasztása esetén tegye meg a megfelelő lépéseket;

| 17. | emlékeztet a közlekedéspolitikáról szóló fehér könyvben és repüléssel kapcsolatos kutatással foglalkozó magas szintű munkacsoport „Légi folyosó 2050 – Európa jövőképe a légi közlekedésről” című jelentésében ismertetett légi közlekedési célkitűzésekre; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet a közlekedéspolitikáról szóló fehér könyvben és repüléssel kapcsolatos kutatással foglalkozó magas szintű munkacsoport „Légi folyosó 2050 – Európa jövőképe a légi közlekedésről” című jelentésében ismertetett légi közlekedési célkitűzésekre;

| 18. | ragaszkodik ahhoz, hogy e kérdésnek nagyobb prioritást kell kapnia, és hogy az egységes európai légbolt teljes körű és megfelelő idejű eléréséhez a tagállamok és az összes érintett proaktív politikai támogatására van szükség; |
| --- | --- |

18.

ragaszkodik ahhoz, hogy e kérdésnek nagyobb prioritást kell kapnia, és hogy az egységes európai légbolt teljes körű és megfelelő idejű eléréséhez a tagállamok és az összes érintett proaktív politikai támogatására van szükség;

| 19. | rámutat arra, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok sikeres végrehajtása pozitív és ösztönző hatást gyakorol az Európai Unióban és világszerte folyó versenyre, ösztönzi a növekedést és a foglalkoztatást, különösen a repüléstechnikai és légi közlekedési iparágakban; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok sikeres végrehajtása pozitív és ösztönző hatást gyakorol az Európai Unióban és világszerte folyó versenyre, ösztönzi a növekedést és a foglalkoztatást, különösen a repüléstechnikai és légi közlekedési iparágakban;

| 20. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a jelentős társadalmi és környezeti előnyök ellenére az egységes európai égbolt projektjét a nyilvánosság nem ismeri vagy nem érti kellőképpen, és felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelteket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a nyilvánosság tájékoztatását illetően; |
| --- | --- |

20.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a jelentős társadalmi és környezeti előnyök ellenére az egységes európai égbolt projektjét a nyilvánosság nem ismeri vagy nem érti kellőképpen, és felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelteket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a nyilvánosság tájékoztatását illetően;

| 21. | tudatában van az európai légiforgalmi szolgáltatás előtt álló kihívásoknak, és annak, hogy az egységes európai égbolt megvalósításában kulcsfontosságú szerepe van a munkaerőnek és a hatékony szociális párbeszédnek; tudatában van, hogy továbbra is hangsúlyt kell fektetni a nyílt jelentéstételi eljárásokra; hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt megvalósítása a csúcsminőségű és magasan képzett munkaerőt foglalkoztató munkahelyek iránti erőteljes keresettel jár majd együtt; |
| --- | --- |

21.

tudatában van az európai légiforgalmi szolgáltatás előtt álló kihívásoknak, és annak, hogy az egységes európai égbolt megvalósításában kulcsfontosságú szerepe van a munkaerőnek és a hatékony szociális párbeszédnek; tudatában van, hogy továbbra is hangsúlyt kell fektetni a nyílt jelentéstételi eljárásokra; hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt megvalósítása a csúcsminőségű és magasan képzett munkaerőt foglalkoztató munkahelyek iránti erőteljes keresettel jár majd együtt;

| 22. | teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok szuverenitását és nemzeti előjogait a katonai és egyéb állami légi járművek műveleteivel és gyakorlataival összefüggő légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatban; megemlíti a tagállamok elkötelezettségét a rugalmas légtérfelhasználás koncepciójának (1) teljes körű és egységes alkalmazása mellett, és elismeri, hogy támogatni kell ez irányú erőfeszítéseiket; hangsúlyozza, hogy az állami légierő a katonai légi járműveken túl magában foglalja a rendőrségi, tűzoltási, partőrségi, vámügyi, polgári védelmi és egyéb küldetések teljesítésére szolgáló járműveket is, így a biztonsági és válságkezelési tevékenységek széles köre tartozik műveleti közé; |
| --- | --- |

22.

teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok szuverenitását és nemzeti előjogait a katonai és egyéb állami légi járművek műveleteivel és gyakorlataival összefüggő légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatban; megemlíti a tagállamok elkötelezettségét a rugalmas légtérfelhasználás koncepciójának (1) teljes körű és egységes alkalmazása mellett, és elismeri, hogy támogatni kell ez irányú erőfeszítéseiket; hangsúlyozza, hogy az állami légierő a katonai légi járműveken túl magában foglalja a rendőrségi, tűzoltási, partőrségi, vámügyi, polgári védelmi és egyéb küldetések teljesítésére szolgáló járműveket is, így a biztonsági és válságkezelési tevékenységek széles köre tartozik műveleti közé;

| 23. | úgy véli, hogy az egységes európai égbolt megteremtésének előnyei az egész ellátási lánc számára jelentkeznek, beleértve a gyártókat, a légitársaságokat, a kkv-kat, a teljes idegenforgalomi ágazatot stb.; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az egységes európai égbolt megteremtésének előnyei az egész ellátási lánc számára jelentkeznek, beleértve a gyártókat, a légitársaságokat, a kkv-kat, a teljes idegenforgalomi ágazatot stb.;

| 24. | továbbra is súlyosan aggasztja, hogy a funkcionális légtérblokkok létrehozása Európa-szerte nemcsak hogy késedelemben van, ezért messzemenően támogatja a koordinátor erőfeszítéseit; rámutat, hogy a funkcionális légtérblokkok 2012. december 4-éig történő megvalósításához együttműködésre, koordinációra és politikai fellépésre van szükség a tagállamok szintjén és közöttük; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a fejleményeket, és szükség esetén indítson jogi eljárást – ideértve a szankciókat is – azon tagállamok ellen, amelyek nem tesznek eleget az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályokban foglalt kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

24.

továbbra is súlyosan aggasztja, hogy a funkcionális légtérblokkok létrehozása Európa-szerte nemcsak hogy késedelemben van, ezért messzemenően támogatja a koordinátor erőfeszítéseit; rámutat, hogy a funkcionális légtérblokkok 2012. december 4-éig történő megvalósításához együttműködésre, koordinációra és politikai fellépésre van szükség a tagállamok szintjén és közöttük; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a fejleményeket, és szükség esetén indítson jogi eljárást – ideértve a szankciókat is – azon tagállamok ellen, amelyek nem tesznek eleget az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályokban foglalt kötelezettségeiknek;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a funkcionális légtérblokkok kialakítását nem lehet különálló követelménynek tekinteni, mivel annak célja az európai légtér egységesítése és a teljesítmény fokozása, és hogy nélkülük az egységes európai égboltot nem lehet megvalósítani; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan stratégiára, amely meggyorsítja a központosított modelleket – például a hálózatirányítót, a SESAR Közös Vállalkozást és a kiépítés-irányítót – is magukban foglaló funkcionális légtérblokkok végrehajtását; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki jobban figyelmeztető rendszereit, és a megvalósítás elmaradása esetén indítson jogsértési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek még nem írták alá a funkcionális légtérblokkjaik kialakítására vonatkozó megállapodásokat; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a funkcionális légtérblokkok kialakítását nem lehet különálló követelménynek tekinteni, mivel annak célja az európai légtér egységesítése és a teljesítmény fokozása, és hogy nélkülük az egységes európai égboltot nem lehet megvalósítani; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan stratégiára, amely meggyorsítja a központosított modelleket – például a hálózatirányítót, a SESAR Közös Vállalkozást és a kiépítés-irányítót – is magukban foglaló funkcionális légtérblokkok végrehajtását; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki jobban figyelmeztető rendszereit, és a megvalósítás elmaradása esetén indítson jogsértési eljárást azon tagállamok ellen, amelyek még nem írták alá a funkcionális légtérblokkjaik kialakítására vonatkozó megállapodásokat;

| 26. | úgy véli, hogy az egységes európai égbolt kialakításának leghatékonyabb és legcélravezetőbb módja a fentről lefelé történő megközelítés, és ezért kéri a Bizottságot, hogy a 15. bekezdésben említett jelentés alapján javasoljon intézkedéseket a funkcionális légtérblokkok kialakításában mutatkozó késések következményeinek orvoslására, és hogy a lentről felfelé megközelítésről mihamarabb váltson át a fentről lefelé történő megközelítésre annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a SES II. jogalkotási csomag célkitűzéseinek megvalósítását; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az egységes európai égbolt kialakításának leghatékonyabb és legcélravezetőbb módja a fentről lefelé történő megközelítés, és ezért kéri a Bizottságot, hogy a 15. bekezdésben említett jelentés alapján javasoljon intézkedéseket a funkcionális légtérblokkok kialakításában mutatkozó késések következményeinek orvoslására, és hogy a lentről felfelé megközelítésről mihamarabb váltson át a fentről lefelé történő megközelítésre annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a SES II. jogalkotási csomag célkitűzéseinek megvalósítását;

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy különösen a nemzeti felügyeleti hatóság tekintetében a nemzeti politika szintjén gyorsan orvosolják az erőforráshiányt; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat, hogy különösen a nemzeti felügyeleti hatóság tekintetében a nemzeti politika szintjén gyorsan orvosolják az erőforráshiányt;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt megvalósításában vállalt szerepük megfelelő teljesítése érdekében a nemzeti felügyeleti hatóságoknak működési szempontból függetlennek kell lenniük a légi navigációs szolgáltatóktól, és hatáskörüket pártatlanul, függetlenül és átlátható módon kell gyakorolniuk; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt megvalósításában vállalt szerepük megfelelő teljesítése érdekében a nemzeti felügyeleti hatóságoknak működési szempontból függetlennek kell lenniük a légi navigációs szolgáltatóktól, és hatáskörüket pártatlanul, függetlenül és átlátható módon kell gyakorolniuk;

| 29. | rámutat annak fontosságára, hogy felszólítsák a nemzeti léginavigációs szolgáltatókat arra, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása terén legyenek proaktívak; |
| --- | --- |

29.

rámutat annak fontosságára, hogy felszólítsák a nemzeti léginavigációs szolgáltatókat arra, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása terén legyenek proaktívak;

| 30. | megerősíti, hogy a biztonságos, hatékony és rugalmas légtérhasználat kizárólag a légteret polgári és katonai célokra használók közötti szoros együttműködésen és koordináción keresztül valósítható meg; |
| --- | --- |

30.

megerősíti, hogy a biztonságos, hatékony és rugalmas légtérhasználat kizárólag a légteret polgári és katonai célokra használók közötti szoros együttműködésen és koordináción keresztül valósítható meg;

| 31. | felkéri a tagállamokat, hogy az érintett uniós ügynökségek segítségével összpontosítsanak a polgári-katonai együttműködés javítására és a szomszédos országokkal folytatott koordinációra; |
| --- | --- |

31.

felkéri a tagállamokat, hogy az érintett uniós ügynökségek segítségével összpontosítsanak a polgári-katonai együttműködés javítására és a szomszédos országokkal folytatott koordinációra;

| 32. | ragaszkodik ahhoz, hogy az egységes európai égbolt létrehozásához mihamarabb szükséges finanszírozási igényeket a tagállamok elégítsék ki; üdvözli, hogy a Bizottság az európai összekapcsolódási eszköz keretén belül horizontális támogatási prioritásként jelölte meg az egységes európai égboltot és a SESAR-t; |
| --- | --- |

32.

ragaszkodik ahhoz, hogy az egységes európai égbolt létrehozásához mihamarabb szükséges finanszírozási igényeket a tagállamok elégítsék ki; üdvözli, hogy a Bizottság az európai összekapcsolódási eszköz keretén belül horizontális támogatási prioritásként jelölte meg az egységes európai égboltot és a SESAR-t;

A SESAR kiépítési stratégiája

| 33. | elismeri, hogy az ipar és az Európai Unió jelentős pénzügyi beruházást hajtott végre a SESAR-technológiával kapcsolatos kutatás és fejlesztés terén, és immár eljött az ideje, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásával életbe léptessék az e befektetés hasznának kiaknázásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy az ipar és az Európai Unió jelentős pénzügyi beruházást hajtott végre a SESAR-technológiával kapcsolatos kutatás és fejlesztés terén, és immár eljött az ideje, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásával életbe léptessék az e befektetés hasznának kiaknázásához szükséges intézkedéseket;

| 34. | emlékeztet arra, hogy az 1070/2009/EK rendelet értelmében az egységes európai égbolt végrehajtásának ütemtervét össze kell hangolni az egységes európai égbolt részét képező SESAR kifejlesztési és kiépítési fázisával; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy az 1070/2009/EK rendelet értelmében az egységes európai égbolt végrehajtásának ütemtervét össze kell hangolni az egységes európai égbolt részét képező SESAR kifejlesztési és kiépítési fázisával;

| 35. | kitart amellett, hogy e szükséges nagy befektetések ellenére számos jelentős kézzelfogható előny származik a harmonizációból, beleértve a járatok optimalizálását, az üzemanyag-hatékonyságot, a zaj- és levegőszennyezés és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és a kevésbé szétaprózódott légtér rugalmas és biztonságos használatát is; hangsúlyozza a fokozott polgári-katonai koordináció révén elérhető hatékonyságot, mivel a közös infrastruktúrahasználat költségcsökkenést eredményez; hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti fokozott átjárhatóság és a funkcionális légtérblokkok kialakítása szintén előnyökkel járna a határokon átnyúló műveletek terén; |
| --- | --- |

35.

kitart amellett, hogy e szükséges nagy befektetések ellenére számos jelentős kézzelfogható előny származik a harmonizációból, beleértve a járatok optimalizálását, az üzemanyag-hatékonyságot, a zaj- és levegőszennyezés és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és a kevésbé szétaprózódott légtér rugalmas és biztonságos használatát is; hangsúlyozza a fokozott polgári-katonai koordináció révén elérhető hatékonyságot, mivel a közös infrastruktúrahasználat költségcsökkenést eredményez; hangsúlyozza, hogy a tagállamok közötti fokozott átjárhatóság és a funkcionális légtérblokkok kialakítása szintén előnyökkel járna a határokon átnyúló műveletek terén;

| 36. | tudja, hogy a SESAR-technológia és az egységes európai égbolt megvalósítása egymással szervesen összefüggő fellépések, amelyeket az előnyök teljes mértékű kihasználása érdekében együtt kell megvalósítani, és ezért sürgeti az ágazatot, hogy vegye komolyan a SESAR-projekt kiépítési szakaszát; |
| --- | --- |

36.

tudja, hogy a SESAR-technológia és az egységes európai égbolt megvalósítása egymással szervesen összefüggő fellépések, amelyeket az előnyök teljes mértékű kihasználása érdekében együtt kell megvalósítani, és ezért sürgeti az ágazatot, hogy vegye komolyan a SESAR-projekt kiépítési szakaszát;

| 37. | rámutat arra, hogy a gyártók már kifejlesztették a technológiákat, és azok jelenleg rendelkezésre állnak, ami elérhető céllá teszi a SESAR sikeres végrehajtását; |
| --- | --- |

37.

rámutat arra, hogy a gyártók már kifejlesztették a technológiákat, és azok jelenleg rendelkezésre állnak, ami elérhető céllá teszi a SESAR sikeres végrehajtását;

| 38. | tudatában van, hogy üzleti szempontból a SESAR-technológiákba való befektetés jobban megéri a nagyobb és forgalmasabb repülőtereken, mint az idényforgalmat bonyolító vagy kisebb regionális repülőtereken; továbbra is úgy gondolja azonban, hogy a teljes hálózat teljesítményét javítaná a kiterjedtebb SESAR-felszereltség, amely állami támogatással is kiépülhet; |
| --- | --- |

38.

tudatában van, hogy üzleti szempontból a SESAR-technológiákba való befektetés jobban megéri a nagyobb és forgalmasabb repülőtereken, mint az idényforgalmat bonyolító vagy kisebb regionális repülőtereken; továbbra is úgy gondolja azonban, hogy a teljes hálózat teljesítményét javítaná a kiterjedtebb SESAR-felszereltség, amely állami támogatással is kiépülhet;

| 39. | úgy véli, hogy a szabványosításra irányuló, többek között a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) részéről megnyilvánuló erőfeszítésekre válaszul globális szinten összehangolt megközelítésre van szükség annak biztosításához, hogy az új technológiák világszerte interoperábilisak legyenek, és hogy ösztönözni lehessen kutatás-fejlesztési együttműködést; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a szabványosításra irányuló, többek között a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) részéről megnyilvánuló erőfeszítésekre válaszul globális szinten összehangolt megközelítésre van szükség annak biztosításához, hogy az új technológiák világszerte interoperábilisak legyenek, és hogy ösztönözni lehessen kutatás-fejlesztési együttműködést;

| 40. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a légi navigációs szolgáltatók és a többi érdekelt fél a lehető legjobb stratégiai partnerséget tudja kialakítani és hogy ösztönzést kapjanak céljaik eléréséhez, nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a teljesítménypillérnek; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a légi navigációs szolgáltatók és a többi érdekelt fél a lehető legjobb stratégiai partnerséget tudja kialakítani és hogy ösztönzést kapjanak céljaik eléréséhez, nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a teljesítménypillérnek;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt tekintetében kulcsszerepet játszik a katonaság, amelyet valamennyi szinten és már igen korai szakaszban teljes mértékben be kell vonni; elismeri az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása terén tett előrelépést, és arra sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a katonai kérdések koordinációjára irányuló erőfeszítéseiket; bár elismeri a polgári-katonai kapcsolatok nemzeti sajátosságait, felszólítja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a polgári-katonai együttműködés és átjárhatóság fokozására, és alkalmazzák az e területen bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt tekintetében kulcsszerepet játszik a katonaság, amelyet valamennyi szinten és már igen korai szakaszban teljes mértékben be kell vonni; elismeri az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása terén tett előrelépést, és arra sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák a katonai kérdések koordinációjára irányuló erőfeszítéseiket; bár elismeri a polgári-katonai kapcsolatok nemzeti sajátosságait, felszólítja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a polgári-katonai együttműködés és átjárhatóság fokozására, és alkalmazzák az e területen bevált gyakorlatokat;

| 42. | véleménye szerint erősíteni kell a szomszédos országokkal folytatott együttműködést annak érdekében, hogy az egységes európai égboltot kiterjesszék Európa határain túlra is; |
| --- | --- |

42.

véleménye szerint erősíteni kell a szomszédos országokkal folytatott együttműködést annak érdekében, hogy az egységes európai égboltot kiterjesszék Európa határain túlra is;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt előnyös hatásainak kibontakoztatása érdekében a technológiai újítások felhasználása, a légiközlekedési teljesítményterv szigorítása és a funkcionális légtérblokkok menetrendszerinti megvalósítása révén fel kell számolni az európai légtér fregmentáltságát; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az egységes európai égbolt előnyös hatásainak kibontakoztatása érdekében a technológiai újítások felhasználása, a légiközlekedési teljesítményterv szigorítása és a funkcionális légtérblokkok menetrendszerinti megvalósítása révén fel kell számolni az európai légtér fregmentáltságát;

| 44. | üdvözli a tagállamok és az érdekelt felek folyamatos támogatását, akik segítenek megvalósítani az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok értelmezésének és végrehajtásának összehangolását; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a tagállamok és az érdekelt felek folyamatos támogatását, akik segítenek megvalósítani az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok értelmezésének és végrehajtásának összehangolását;

| 45. | támogatja a köz- és magánszféra közötti partnerségekre épülő megközelítést, mivel ha megfelelően és hatékonyan strukturálják és hajtják végre, az az ösztönzőkön és kötelezettségvállalásokon alapuló együttműködés útján mindenki számára nyertes helyzetet teremthet; |
| --- | --- |

45.

támogatja a köz- és magánszféra közötti partnerségekre épülő megközelítést, mivel ha megfelelően és hatékonyan strukturálják és hajtják végre, az az ösztönzőkön és kötelezettségvállalásokon alapuló együttműködés útján mindenki számára nyertes helyzetet teremthet;

| 46. | kitart amellett, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása minden érdekelt fél számára rendkívül előnyös lesz, többek között a végfelhasználókra, azaz az utasokra is alacsonyabb felhasználói díjak hárulnak; |
| --- | --- |

46.

kitart amellett, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtása minden érdekelt fél számára rendkívül előnyös lesz, többek között a végfelhasználókra, azaz az utasokra is alacsonyabb felhasználói díjak hárulnak;

| 47. | úgy véli, hogy mindig szoros együttműködést kell folytatni, és nem alakulhat ki konfliktus az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáért felelő szervek között; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy mindig szoros együttműködést kell folytatni, és nem alakulhat ki konfliktus az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáért felelő szervek között;

| 48. | kéri, hogy a SESAR Közös Vállalkozás jövőbeni szerepére vonatkozó jogalkotási javaslatok kidolgozását időben fejezzék be annak érdekében, hogy jelenlegi szerepét a jövőben is folytatni tudja, mivel létfontosságú szerepet tölt be az egységes európai égbolt sikerében; hangsúlyozza, hogy hatékonyságának bizonyítására már eddig is történek erőfeszítések; |
| --- | --- |

48.

kéri, hogy a SESAR Közös Vállalkozás jövőbeni szerepére vonatkozó jogalkotási javaslatok kidolgozását időben fejezzék be annak érdekében, hogy jelenlegi szerepét a jövőben is folytatni tudja, mivel létfontosságú szerepet tölt be az egységes európai égbolt sikerében; hangsúlyozza, hogy hatékonyságának bizonyítására már eddig is történek erőfeszítések;

| 49. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy gyorsan hozza létre a megfelelő irányítási és pénzügyi mechanizmusokat, ideértve az állami szubvenciókat is, amelyek az érintett hatóságokat és érdekelt felelet bevonva, valamint az innovatív finanszírozási mechanizmusokra külön figyelmet fordítva biztosítják a SESAR-technológiák megfelelő idejű és eredményes kiépítését; |
| --- | --- |

49.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy gyorsan hozza létre a megfelelő irányítási és pénzügyi mechanizmusokat, ideértve az állami szubvenciókat is, amelyek az érintett hatóságokat és érdekelt felelet bevonva, valamint az innovatív finanszírozási mechanizmusokra külön figyelmet fordítva biztosítják a SESAR-technológiák megfelelő idejű és eredményes kiépítését;

| 50. | megjegyzi, hogy jóllehet a különböző érintett intézményeken – így az egységes égbolttal foglalkozó bizottságon, az Eurocontrol-on és a SESAR Közös Vállalkozáson – belüli különböző szinteken jelen van a katonai és polgári-katonai szakértelem, továbbra is szükség van az egységes európai égbolt és a SESAR katonai téren gyakorolt hatásainak összehangolt és átfogó elemzésére; szükséges az EU Katonai Bizottságának (EUMC) a bevonása a folyamatba, tekintettel arra, hogy ily módon biztosítható a védelem vezetőinek a megfelelő tájékoztatása; |
| --- | --- |

50.

megjegyzi, hogy jóllehet a különböző érintett intézményeken – így az egységes égbolttal foglalkozó bizottságon, az Eurocontrol-on és a SESAR Közös Vállalkozáson – belüli különböző szinteken jelen van a katonai és polgári-katonai szakértelem, továbbra is szükség van az egységes európai égbolt és a SESAR katonai téren gyakorolt hatásainak összehangolt és átfogó elemzésére; szükséges az EU Katonai Bizottságának (EUMC) a bevonása a folyamatba, tekintettel arra, hogy ily módon biztosítható a védelem vezetőinek a megfelelő tájékoztatása;

| 51. | elismeri e tekintetben, hogy az Európai Védelmi Ügynökség természetéből fakadóan összekötő szerepet tölt be a védelmi közösség és a Bizottság között, valamint megkönnyíti a katonai szereplők közötti együttműködést; támogatja az EVÜ politikai tudatosság és hálózatépítés, a SESAR végrehajtási fázisában a segítségnyújtás, valamint a tagállamoknak a pénzügyi és operatív kockázatelemzésben való támogatása terén játszott szerepének megerősítését; megjegyzi, hogy az Európai Védelmi Ügynökség alkalmas arra, hogy hozzájáruljon az egységes európai égbolt előtt – például a felszerelés és a képzés terén – álló jövőbeli kihívások megoldásához; üdvözli a tagállamok azon döntését, hogy a SESAR programmal összefüggésben bevonják az Európai Unió Katonai Törzsét (EUKT) az Európai Védelmi Ügynökség támogatásába; üdvözli az egységes európai égbolt/SESAR – az Európai Védelmi Ügynökség által támogatott – katonai végrehajtási fórumának kialakítását, valamint ösztönzi annak hatékony továbbvitelét, mivel megvan az a határozott érdeme, hogy a védelmi közösség valamennyi érintett szereplőjét egy asztalhoz ülteti; hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a NATO-val folytatott együttműködés, és üdvözli az e téren mutatkozó jelenlegi fejleményeket; |
| --- | --- |

51.

elismeri e tekintetben, hogy az Európai Védelmi Ügynökség természetéből fakadóan összekötő szerepet tölt be a védelmi közösség és a Bizottság között, valamint megkönnyíti a katonai szereplők közötti együttműködést; támogatja az EVÜ politikai tudatosság és hálózatépítés, a SESAR végrehajtási fázisában a segítségnyújtás, valamint a tagállamoknak a pénzügyi és operatív kockázatelemzésben való támogatása terén játszott szerepének megerősítését; megjegyzi, hogy az Európai Védelmi Ügynökség alkalmas arra, hogy hozzájáruljon az egységes európai égbolt előtt – például a felszerelés és a képzés terén – álló jövőbeli kihívások megoldásához; üdvözli a tagállamok azon döntését, hogy a SESAR programmal összefüggésben bevonják az Európai Unió Katonai Törzsét (EUKT) az Európai Védelmi Ügynökség támogatásába; üdvözli az egységes európai égbolt/SESAR – az Európai Védelmi Ügynökség által támogatott – katonai végrehajtási fórumának kialakítását, valamint ösztönzi annak hatékony továbbvitelét, mivel megvan az a határozott érdeme, hogy a védelmi közösség valamennyi érintett szereplőjét egy asztalhoz ülteti; hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a NATO-val folytatott együttműködés, és üdvözli az e téren mutatkozó jelenlegi fejleményeket;

*

* *

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A tagállamok 2004. március 10-i nyilatkozata az egységes európai égbolttal kapcsolatos katonai kérdésekről (HL L 96., 2004.3.31., 9. o.).

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/21

---

2012. október 23., keddA különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogok

P7_TA(2012)0371

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokról (2012/2067(INI))

2014/C 68 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik részének a személyek szabad mozgásáról szóló IV. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik részének a személyek szabad mozgásáról szóló IV. címére,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az utasérdekek európai perspektívája: közlemény a különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokról” című közleményre (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Az utasérdekek európai perspektívája: közlemény a különböző közlekedési módokban érvényesülő utasjogokról” című közleményre (COM(2011)0898),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a légitársaság csődje esetén az utasoknak járó kártérítésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légitársaság csődje esetén az utasoknak járó kártérítésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a légi utasok szerzett jogairól és azok érvényesüléséről szóló, 2012. március 29-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légi utasok szerzett jogairól és azok érvényesüléséről szóló, 2012. március 29-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0287/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0287/2012),

| A. | mivel a Bizottság 2001. évi fehér könyvének vonatkozó célkitűzései kijelölése óta valamennyi közlekedési módra, vagyis a légi, a vasúti, a vízi és a közúti közlekedésre vonatkozóan kidolgozták az utasok EU-ban érvényesülő jogainak átfogó csomagját, amely biztosítja az utasok minimális védelmét és ugyanakkor hozzájárul a fuvarozók egyenlő versenyfeltételeinek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság 2001. évi fehér könyvének vonatkozó célkitűzései kijelölése óta valamennyi közlekedési módra, vagyis a légi, a vasúti, a vízi és a közúti közlekedésre vonatkozóan kidolgozták az utasok EU-ban érvényesülő jogainak átfogó csomagját, amely biztosítja az utasok minimális védelmét és ugyanakkor hozzájárul a fuvarozók egyenlő versenyfeltételeinek megteremtéséhez;

| B. | mivel ezen jogok némelyikét azonban még mindig nem teljes körűen alkalmazzák a fuvarozók, és nem követik nyomon összehangoltan és nem érvényesítik megfelelően a nemzeti hatóságok; mivel némely hatályos szabályozás nem tisztázta sem az utasjogokat, sem a szolgáltatók feladatait, és ezért felülvizsgálatra szorul; továbbá mivel az utasok nem rendelkeznek kellő információval jogaikról és a szolgáltatás elvárható minőségéről, és jogigényeik benyújtása és érvényesítése gyakran nehézségekbe ütközik; |
| --- | --- |

B.

mivel ezen jogok némelyikét azonban még mindig nem teljes körűen alkalmazzák a fuvarozók, és nem követik nyomon összehangoltan és nem érvényesítik megfelelően a nemzeti hatóságok; mivel némely hatályos szabályozás nem tisztázta sem az utasjogokat, sem a szolgáltatók feladatait, és ezért felülvizsgálatra szorul; továbbá mivel az utasok nem rendelkeznek kellő információval jogaikról és a szolgáltatás elvárható minőségéről, és jogigényeik benyújtása és érvényesítése gyakran nehézségekbe ütközik;

| C. | tekintettel arra, hogy ezen értékelést az előadó a képviselők és az EP tisztviselői körében elvégzett felmérése is igazolja; |
| --- | --- |

C.

tekintettel arra, hogy ezen értékelést az előadó a képviselők és az EP tisztviselői körében elvégzett felmérése is igazolja;

| D. | mivel a Bizottság legújabb közleményével és további legújabb kezdeményezéseivel (a légi utasok jogainak felülvizsgálata: 261/2004/EK rendelet; szervezett utazások: 90/314/EGK irányelv) hozzá kíván járulni a fogyasztók jogainak erősítéséhez a közlekedés valamennyi területén; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság legújabb közleményével és további legújabb kezdeményezéseivel (a légi utasok jogainak felülvizsgálata: 261/2004/EK rendelet; szervezett utazások: 90/314/EGK irányelv) hozzá kíván járulni a fogyasztók jogainak erősítéséhez a közlekedés valamennyi területén;

| E. | mivel a vidéki területeken működő kisebb buszüzemeltetők esetében, akik gyakran értékes közösségi szolgáltatást nyújtanak elszigetelt területeken, törekedni kell a túl nagy bürokrácia elkerülésére; |
| --- | --- |

E.

mivel a vidéki területeken működő kisebb buszüzemeltetők esetében, akik gyakran értékes közösségi szolgáltatást nyújtanak elszigetelt területeken, törekedni kell a túl nagy bürokrácia elkerülésére;

| F. | mivel a vidéki buszszolgáltatások esetében fontos, hogy az utasjogok iránti igény is érvényesüljön, és egyúttal azt is biztosítsuk, hogy a teher ne legyen olyan mértékű, hogy a jövőben lehetetlenné váljanak az ilyen szolgáltatások; |
| --- | --- |

F.

mivel a vidéki buszszolgáltatások esetében fontos, hogy az utasjogok iránti igény is érvényesüljön, és egyúttal azt is biztosítsuk, hogy a teher ne legyen olyan mértékű, hogy a jövőben lehetetlenné váljanak az ilyen szolgáltatások;

| G. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 169. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 38. cikke szavatolja a fogyasztóvédelem magas szintjét; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 169. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 38. cikke szavatolja a fogyasztóvédelem magas szintjét;

| H. | mivel továbbra is problémás az árak átláthatósága azon fogyasztók számára, akik az interneten váltanak jegyet, |
| --- | --- |

H.

mivel továbbra is problémás az árak átláthatósága azon fogyasztók számára, akik az interneten váltanak jegyet,

Általános háttér

| 1. | támogatja a Bizottságot abban a szándékában, hogy az utasjogokra vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket fokozottabban végrehajtsa és szükség esetén javítsa, e közleményt pedig az eddigi eredmények hasznos áttekintéseként üdvözli; |
| --- | --- |

1.

támogatja a Bizottságot abban a szándékában, hogy az utasjogokra vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket fokozottabban végrehajtsa és szükség esetén javítsa, e közleményt pedig az eddigi eredmények hasznos áttekintéseként üdvözli;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az utasoknak nemcsak jogaik, hanem kötelességeik is vannak, és ezek teljesítése hozzájárul annak biztosításához, hogy számukra és a többi utas számára az utazás előtt, alatt és után minden biztonságosan és zökkenőmentesen menjen; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az utasoknak nemcsak jogaik, hanem kötelességeik is vannak, és ezek teljesítése hozzájárul annak biztosításához, hogy számukra és a többi utas számára az utazás előtt, alatt és után minden biztonságosan és zökkenőmentesen menjen;

| 3. | úgy véli, hogy a közös kritériumok (megkülönböztetésmentesség, egyenlő elbánás, fizikai és ikt-hozzáférés, „a mindenki számára történő tervezés” követelmények, a szállítási szerződés teljesítése, a pontos, időszerű és hozzáférhető tájékoztatás az utazás előtt, alatt és után, az azonnali és megfelelő segítségnyújtás problémák esetén és lehetséges kártalanítás) a Bizottság által a közleményében felsorolt tíz konkrét utasjoggal együtt megfelelnek a különböző közlekedési módokat átfogó főbb jogoknak, és szilárd alapot biztosítanak a kötelező jogi érvényű utasjogi charta létrehozásához; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a közös kritériumok (megkülönböztetésmentesség, egyenlő elbánás, fizikai és ikt-hozzáférés, „a mindenki számára történő tervezés” követelmények, a szállítási szerződés teljesítése, a pontos, időszerű és hozzáférhető tájékoztatás az utazás előtt, alatt és után, az azonnali és megfelelő segítségnyújtás problémák esetén és lehetséges kártalanítás) a Bizottság által a közleményében felsorolt tíz konkrét utasjoggal együtt megfelelnek a különböző közlekedési módokat átfogó főbb jogoknak, és szilárd alapot biztosítanak a kötelező jogi érvényű utasjogi charta létrehozásához;

| 4. | megjegyzi, hogy a biztonsághoz és a védelemhez fűződő alapfeltételnek továbbra is elsődleges fontosságúnak kell lennie, ideértve a szállító berendezés műszaki biztonságát és az utasok fizikai biztonságát is; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a biztonsághoz és a védelemhez fűződő alapfeltételnek továbbra is elsődleges fontosságúnak kell lennie, ideértve a szállító berendezés műszaki biztonságát és az utasok fizikai biztonságát is;

| 5. | javasolja, hogy a Bizottság vegye fel az utasok jogainak listájára a fuvarozók számára szabványt jelentő, a minimális minőségi szolgáltatáshoz való jogot, valamint a Bizottság határozza meg egyértelműen egy ilyen szabvány fogalmát; |
| --- | --- |

5.

javasolja, hogy a Bizottság vegye fel az utasok jogainak listájára a fuvarozók számára szabványt jelentő, a minimális minőségi szolgáltatáshoz való jogot, valamint a Bizottság határozza meg egyértelműen egy ilyen szabvány fogalmát;

| 6. | rámutat, hogy az Európai Bizottság az utasjogokkal kapcsolatos soron következő kezdeményezéseinek pótolniuk kell, ami hiányzik a szétaprózott hatályos rendeletekből: zökkenőmentes közlekedési lánc minden utas számára minden közlekedési mód tekintetében; az uniós (légi, vasúti, vízi és közúti szállításra vonatkozó) utasjogi szabályok soron következő felülvizsgálataiban elsődleges célnak kell tekinteni az említett négy területre vonatkozó különböző jogszabályok jobb konvergenciáját, és ennek megfelelően kell módosításokat benyújtani; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy az Európai Bizottság az utasjogokkal kapcsolatos soron következő kezdeményezéseinek pótolniuk kell, ami hiányzik a szétaprózott hatályos rendeletekből: zökkenőmentes közlekedési lánc minden utas számára minden közlekedési mód tekintetében; az uniós (légi, vasúti, vízi és közúti szállításra vonatkozó) utasjogi szabályok soron következő felülvizsgálataiban elsődleges célnak kell tekinteni az említett négy területre vonatkozó különböző jogszabályok jobb konvergenciáját, és ennek megfelelően kell módosításokat benyújtani;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja felül és ellenőrizze azon átfogó rendeletek végrehajtását, amelyek kerülik az utasjogokkal és a szolgáltatók feladataival kapcsolatos kétértelműségeket és félreértéseket; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja felül és ellenőrizze azon átfogó rendeletek végrehajtását, amelyek kerülik az utasjogokkal és a szolgáltatók feladataival kapcsolatos kétértelműségeket és félreértéseket;

| 8. | különösen azt szorgalmazza, hogy a késések és a járattörlések fogalommeghatározásai ne hozhassanak létre torzulásokat a különböző közlekedési módok esetében alkalmazandó jogok között; |
| --- | --- |

8.

különösen azt szorgalmazza, hogy a késések és a járattörlések fogalommeghatározásai ne hozhassanak létre torzulásokat a különböző közlekedési módok esetében alkalmazandó jogok között;

| 9. | tudatában van annak, hogy a közlekedés egyes területein belül szerkezeti eltérések mutatkoznak, és ezt az utasjogokra vonatkozóan a különböző közlekedési módokat átfogó bármilyen rendeletnek figyelembe kell vennie; elismeri, hogy ilyen rendelet kidolgozása jelenleg nem valósítható meg, mivel a vízi és az autóbusz és távolsági autóbusz közlekedés területén érvényesülő utasjogokról szóló rendeletek még nem léptek hatályba, noha közép távon ezt a célt kell kitűzni; úgy véli azonban, hogy holisztikus megközelítés szükséges ahhoz, hogy az összes utasjogot – köztük a kártalanításhoz, a visszatérítéshez és a tájékoztatáshoz való jogot – olyan, közös jogi keretbe integrálják, amely megteremti a feltételeket különböző közlekedési módok közötti tisztességes versenyhez; |
| --- | --- |

9.

tudatában van annak, hogy a közlekedés egyes területein belül szerkezeti eltérések mutatkoznak, és ezt az utasjogokra vonatkozóan a különböző közlekedési módokat átfogó bármilyen rendeletnek figyelembe kell vennie; elismeri, hogy ilyen rendelet kidolgozása jelenleg nem valósítható meg, mivel a vízi és az autóbusz és távolsági autóbusz közlekedés területén érvényesülő utasjogokról szóló rendeletek még nem léptek hatályba, noha közép távon ezt a célt kell kitűzni; úgy véli azonban, hogy holisztikus megközelítés szükséges ahhoz, hogy az összes utasjogot – köztük a kártalanításhoz, a visszatérítéshez és a tájékoztatáshoz való jogot – olyan, közös jogi keretbe integrálják, amely megteremti a feltételeket különböző közlekedési módok közötti tisztességes versenyhez;

| 10. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy a jelenlegi szakaszban a jogok a közlekedés valamennyi területén történő alkalmazására és végrehajtására vonatkozóan terjesszen elő olyan iránymutatásokat, amelyek nem eredményezik sem a jogszabályok egységesítését, sem az utasjogok gyengítését, és amelyek elismerik az egyes közlekedési módok eltérő követelményeit, valamint az összes módra érvényes közös aspektusokat; |
| --- | --- |

10.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy a jelenlegi szakaszban a jogok a közlekedés valamennyi területén történő alkalmazására és végrehajtására vonatkozóan terjesszen elő olyan iránymutatásokat, amelyek nem eredményezik sem a jogszabályok egységesítését, sem az utasjogok gyengítését, és amelyek elismerik az egyes közlekedési módok eltérő követelményeit, valamint az összes módra érvényes közös aspektusokat;

| 11. | javasolja, hogy a Bizottság készítse el az utasjogra vonatkozó közös referenciakeretet, amely tartalmazza az utasjog elveit, meghatározásait és mintaszabályait valamennyi közlekedési módra vonatkozóan annak érdekében, hogy alapot teremtsen az utasjog további konszolidációjához; az utasjogi közös referenciakeretnek tehát az európai szerződésjogra vonatkozó közös referenciakeretet kell követnie; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy a Bizottság készítse el az utasjogra vonatkozó közös referenciakeretet, amely tartalmazza az utasjog elveit, meghatározásait és mintaszabályait valamennyi közlekedési módra vonatkozóan annak érdekében, hogy alapot teremtsen az utasjog további konszolidációjához; az utasjogi közös referenciakeretnek tehát az európai szerződésjogra vonatkozó közös referenciakeretet kell követnie;

| 12. | úgy véli, hogy az utasjogokat és a személyszállítási szolgáltatásokat az utazási minták változásaihoz kell igazítani, és ezzel összefüggésben külön felhívja a figyelmet azokra az új kihívásokra, amelyeket az intermodális utazás és az ezzel kapcsolatos tájékoztatási és foglalási rendszer jelent mind az utasok, mind az utazási irodák számára; hangsúlyozza, hogy a fennálló helyzethez kell igazítani az utasok jogait és az üzemeltetők kötelezettségeit többek között a szervezett utazások terén (5), és felszólítja a Bizottságot, hogy az ügyet prioritásként kezelve sürgősen terjesszen be felülvizsgálta javaslatot a szabályok hatókörét, a szervezett utak online értékesítését és a szerződésekben szereplő, visszaélésekre alkalmat adó záradékokat érintő jelenlegi hiányosságok orvoslására; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az utasjogokat és a személyszállítási szolgáltatásokat az utazási minták változásaihoz kell igazítani, és ezzel összefüggésben külön felhívja a figyelmet azokra az új kihívásokra, amelyeket az intermodális utazás és az ezzel kapcsolatos tájékoztatási és foglalási rendszer jelent mind az utasok, mind az utazási irodák számára; hangsúlyozza, hogy a fennálló helyzethez kell igazítani az utasok jogait és az üzemeltetők kötelezettségeit többek között a szervezett utazások terén (5), és felszólítja a Bizottságot, hogy az ügyet prioritásként kezelve sürgősen terjesszen be felülvizsgálta javaslatot a szabályok hatókörét, a szervezett utak online értékesítését és a szerződésekben szereplő, visszaélésekre alkalmat adó záradékokat érintő jelenlegi hiányosságok orvoslására;

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unió továbbra is foglalkozzon az utasjogokkal a kétoldalú és nemzetközi megállapodásokban minden közlekedési módra vonatkozóan, az utasvédelem az EU határain túli javítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Unió továbbra is foglalkozzon az utasjogokkal a kétoldalú és nemzetközi megállapodásokban minden közlekedési módra vonatkozóan, az utasvédelem az EU határain túli javítása érdekében;

Tájékoztatás

| 14. | üdvözli a Bizottság arra irányuló elhatározását, hogy 2014-ig érvényben tartja az utasjogokkal kapcsolatos tájékoztató kampányát; javasolja a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságok és az utazási irodák központok bevonását a kampányba, amelyek értékes hozzájárulást biztosítanának az utasjogokkal kapcsolatos tájékoztató munkához (például tájékoztató anyagok rendelkezésre bocsátásával az utazási irodákban és az interneten); mindeközben kitart amellett, hogy a többek közt az utasjogokra és lehetőleg az üzemeltető teljesítményét ellenőrző felülvizsgálatokra vonatkozó alapvető információkat azonos forrásból hozzáférhetővé kell tenni az utasok tudakozódásának megkönnyítése érdekében; felkéri a hatóságokat, a nemzeti fogyasztóvédelmi hivatalokat és az összes utast képviselő szervezeteket, hogy indítsanak hasonló kampányokat; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság arra irányuló elhatározását, hogy 2014-ig érvényben tartja az utasjogokkal kapcsolatos tájékoztató kampányát; javasolja a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságok és az utazási irodák központok bevonását a kampányba, amelyek értékes hozzájárulást biztosítanának az utasjogokkal kapcsolatos tájékoztató munkához (például tájékoztató anyagok rendelkezésre bocsátásával az utazási irodákban és az interneten); mindeközben kitart amellett, hogy a többek közt az utasjogokra és lehetőleg az üzemeltető teljesítményét ellenőrző felülvizsgálatokra vonatkozó alapvető információkat azonos forrásból hozzáférhetővé kell tenni az utasok tudakozódásának megkönnyítése érdekében; felkéri a hatóságokat, a nemzeti fogyasztóvédelmi hivatalokat és az összes utast képviselő szervezeteket, hogy indítsanak hasonló kampányokat;

| 15. | kéri, hogy készüljön el a minden közlekedési módra érvényes közös jogok jegyzéke, amelyet tömör formában széles körben terjesszenek az Unió minden hivatalos nyelvén; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy készüljön el a minden közlekedési módra érvényes közös jogok jegyzéke, amelyet tömör formában széles körben terjesszenek az Unió minden hivatalos nyelvén;

| 16. | rámutat, hogy az utazás a szolgáltató és a fogyasztó közötti szerződés, amely különböző formákat ölthet, és hogy a fogyasztónak ezért meg kell ismernie e szerződés minden részletét akkor, amikor a szerződés létrejön, és minden ezt követő változtatást időben tudatni kell minden érintett féllel; úgy véli, hogy e szerződésnek információkat kell tartalmaznia az utazás fontos aspektusairól, valamint az utas jogairól problémák esetén; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy az utazás a szolgáltató és a fogyasztó közötti szerződés, amely különböző formákat ölthet, és hogy a fogyasztónak ezért meg kell ismernie e szerződés minden részletét akkor, amikor a szerződés létrejön, és minden ezt követő változtatást időben tudatni kell minden érintett féllel; úgy véli, hogy e szerződésnek információkat kell tartalmaznia az utazás fontos aspektusairól, valamint az utas jogairól problémák esetén;

| 17. | a fuvarozók és más érintett szolgáltatók részéről fokozottabb erőfeszítéseket kér a fogyasztók jobb tájékoztatása érdekében, különösen a határokon átnyúló utazás esetében; úgy véli, hogy a tájékoztatásnak könnyen érthetőnek, pontosnak, átfogónak, mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie különböző formátumokban, nemzeti nyelven és angolul, és tartalmaznia kell a vonatkozó honlapokkal, okostelefon-alkalmazásokkal, panasztételi postai címekkel illetve panaszbejelentő űrlapokkal kapcsolatos részleteket; |
| --- | --- |

17.

a fuvarozók és más érintett szolgáltatók részéről fokozottabb erőfeszítéseket kér a fogyasztók jobb tájékoztatása érdekében, különösen a határokon átnyúló utazás esetében; úgy véli, hogy a tájékoztatásnak könnyen érthetőnek, pontosnak, átfogónak, mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie különböző formátumokban, nemzeti nyelven és angolul, és tartalmaznia kell a vonatkozó honlapokkal, okostelefon-alkalmazásokkal, panasztételi postai címekkel illetve panaszbejelentő űrlapokkal kapcsolatos részleteket;

| 18. | kéri továbbá, hogy az utasokat ugyanúgy tájékoztassák jogaikról, ahogyan kötelezettségeikről tájékoztatják őket; |
| --- | --- |

18.

kéri továbbá, hogy az utasokat ugyanúgy tájékoztassák jogaikról, ahogyan kötelezettségeikről tájékoztatják őket;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az utasok és más érdekeltek (például fuvarozók, infrastruktúra-működtetők, fogyatékossággal élő személyeket kísérő személyek) jogairól és kötelezettségeiről, valamint az utazás előtti információkról (ideértve a honlapokat), a foglalási rendszerekről, a valós idejű utazási információkról és az online szolgáltatásokról a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek számára is hozzáférhető formátumban kell biztosítani a tájékoztatást; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az utasok és más érdekeltek (például fuvarozók, infrastruktúra-működtetők, fogyatékossággal élő személyeket kísérő személyek) jogairól és kötelezettségeiről, valamint az utazás előtti információkról (ideértve a honlapokat), a foglalási rendszerekről, a valós idejű utazási információkról és az online szolgáltatásokról a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek számára is hozzáférhető formátumban kell biztosítani a tájékoztatást;

| 20. | felszólítja a szállítókat, hogy adjanak tájékoztatást az utazásra jogosító jeggyel kapcsolatos utasjogokról, különösen arról, hogy hová lehet fordulni, ha segítségre van szükség; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a szállítókat, hogy adjanak tájékoztatást az utazásra jogosító jeggyel kapcsolatos utasjogokról, különösen arról, hogy hová lehet fordulni, ha segítségre van szükség;

| 21. | hangsúlyozza, hogy átszállójegyek esetében egyértelmű információt kell adni arról, hogy milyen felelősséggel tartoznak a fuvarozók akkor, ha az utazás során megsérül a poggyász, továbbá a poggyásszal kapcsolatos differenciált kedvezményekről, a késésekkel kapcsolatos kártérítésekről és a fuvarozók közötti szabályokról, valamint az utazás megszakadása vagy lekésett csatlakozások esetén egy másik megfelelő útvonalra történő átirányításról, ideértve az intermodális átirányítást is; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy átszállójegyek esetében egyértelmű információt kell adni arról, hogy milyen felelősséggel tartoznak a fuvarozók akkor, ha az utazás során megsérül a poggyász, továbbá a poggyásszal kapcsolatos differenciált kedvezményekről, a késésekkel kapcsolatos kártérítésekről és a fuvarozók közötti szabályokról, valamint az utazás megszakadása vagy lekésett csatlakozások esetén egy másik megfelelő útvonalra történő átirányításról, ideértve az intermodális átirányítást is;

| 22. | üdvözli a Bizottság által ajánlott új okostelefon-alkalmazást, amely több nyelven és a fogyatékkal élő utasok számára is hozzáférhető formátumban nyújt tájékoztatást az utasjogokról; felhívja a tagállamokat és a közlekedési vállalatokat, hogy mozdítsák elő a hasonló korszerű technológiák (többek között az SMS és a közösségi hálózatok használatának, a siket, nagyothalló és beszédsérült felhasználók érdekében a videotechnológiát alkalmazó jelnyelvi vagy a szövegalapú szolgáltatások használatának) fejlesztését és alkalmazását; felkéri a hatóságokat, a fogyasztóvédelmi szervezeteket és az összes utast képviselő szervezeteket, hogy indítsanak hasonló kezdeményezéseket; emellett felkéri a Bizottságot, hogy mindig vegye figyelembe az idősebbek helyzetét, akik az utazás során nem mindig rendelkeznek korszerű technológiával; véleménye szerint továbbá meg kell fontolni az ingyenes internethozzáférés biztosítását a repülőtereken, állomásokon és más főbb indulási helyeken, hogy e szolgáltatásokat még szélesebb körben használják; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Bizottság által ajánlott új okostelefon-alkalmazást, amely több nyelven és a fogyatékkal élő utasok számára is hozzáférhető formátumban nyújt tájékoztatást az utasjogokról; felhívja a tagállamokat és a közlekedési vállalatokat, hogy mozdítsák elő a hasonló korszerű technológiák (többek között az SMS és a közösségi hálózatok használatának, a siket, nagyothalló és beszédsérült felhasználók érdekében a videotechnológiát alkalmazó jelnyelvi vagy a szövegalapú szolgáltatások használatának) fejlesztését és alkalmazását; felkéri a hatóságokat, a fogyasztóvédelmi szervezeteket és az összes utast képviselő szervezeteket, hogy indítsanak hasonló kezdeményezéseket; emellett felkéri a Bizottságot, hogy mindig vegye figyelembe az idősebbek helyzetét, akik az utazás során nem mindig rendelkeznek korszerű technológiával; véleménye szerint továbbá meg kell fontolni az ingyenes internethozzáférés biztosítását a repülőtereken, állomásokon és más főbb indulási helyeken, hogy e szolgáltatásokat még szélesebb körben használják;

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi közlekedési mód esetében támogassa az új technológiák alkalmazását olyan beszállókártyák kiadására, amelyek elektronikus eszközök használata révén tárolhatók, érvényesek és felmutathatók, hogy felgyorsuljanak a beszállással kapcsolatos eljárások, és az utazás környezetvédelmi szempontból fenntarthatóbb legyen; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi közlekedési mód esetében támogassa az új technológiák alkalmazását olyan beszállókártyák kiadására, amelyek elektronikus eszközök használata révén tárolhatók, érvényesek és felmutathatók, hogy felgyorsuljanak a beszállással kapcsolatos eljárások, és az utazás környezetvédelmi szempontból fenntarthatóbb legyen;

| 24. | javasolja az indulási állomásokon és a célállomásokon (a repülőtereken, a vasúti és buszpályaudvarokon és a kikötőkben) megfelelő létszámmal rendelkező, jól észrevehető és központi helyen lévő, fizikailag és ikt-n keresztül hozzáférhető információs pontok és szolgálatok létrehozását, amelyek személyzete megfelelően képzett a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű utasok kiszolgálásához, hogy az utasok számára a szolgáltatás súlyos (egyéni vagy kollektív) zavara esetén teljesebb körű segítségnyújtást biztosítsanak, különös figyelmet szentelve a gyermekekkel utazókra és a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű utasokra; javasolja megfelelően képzett személyzet fenntartását, akik képesek azonnali döntéseket hozni az átirányítással vagy átfoglalással kapcsolatban, és akik a poggyászok elveszése, késése vagy megrongálódása esetén segítséget tudnak nyújtani, illetve foglalkoznak a kártérítési vagy visszatérítési igényekkel; személyzettel nem rendelkező, kisméretű vasúti és buszpályaudvarokon hozzáférhetővé kell tenni valamilyen alternatív megoldást, például egy információs telefonszámot vagy honlapot; |
| --- | --- |

24.

javasolja az indulási állomásokon és a célállomásokon (a repülőtereken, a vasúti és buszpályaudvarokon és a kikötőkben) megfelelő létszámmal rendelkező, jól észrevehető és központi helyen lévő, fizikailag és ikt-n keresztül hozzáférhető információs pontok és szolgálatok létrehozását, amelyek személyzete megfelelően képzett a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű utasok kiszolgálásához, hogy az utasok számára a szolgáltatás súlyos (egyéni vagy kollektív) zavara esetén teljesebb körű segítségnyújtást biztosítsanak, különös figyelmet szentelve a gyermekekkel utazókra és a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű utasokra; javasolja megfelelően képzett személyzet fenntartását, akik képesek azonnali döntéseket hozni az átirányítással vagy átfoglalással kapcsolatban, és akik a poggyászok elveszése, késése vagy megrongálódása esetén segítséget tudnak nyújtani, illetve foglalkoznak a kártérítési vagy visszatérítési igényekkel; személyzettel nem rendelkező, kisméretű vasúti és buszpályaudvarokon hozzáférhetővé kell tenni valamilyen alternatív megoldást, például egy információs telefonszámot vagy honlapot;

| 25. | úgy véli, hogy az utazás lefoglalását követően az összes közlekedési vállalatnak valamennyi utas számára elérhető és hatékony telefonos segítségnyújtást kell biztosítania; fennakadás esetén e segítségnyújtás keretében információkat és alternatív javaslatokat kell szolgáltatni, és ennek költsége a légi, tengeri és a vasúti közlekedés esetében semmiképpen nem haladhatja meg egy helyi beszélgetés költségét; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az utazás lefoglalását követően az összes közlekedési vállalatnak valamennyi utas számára elérhető és hatékony telefonos segítségnyújtást kell biztosítania; fennakadás esetén e segítségnyújtás keretében információkat és alternatív javaslatokat kell szolgáltatni, és ennek költsége a légi, tengeri és a vasúti közlekedés esetében semmiképpen nem haladhatja meg egy helyi beszélgetés költségét;

| 26. | úgy véli, hogy az utasokat jegyvásárláskor megfelelően tájékoztatni kell a túlfoglalásról; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az utasokat jegyvásárláskor megfelelően tájékoztatni kell a túlfoglalásról;

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy a legfrissebb jogi határozatok, és elsősorban az Európai Bíróság legutóbbi jogi határozatainak figyelembevételével tegyen naprakésszé minden olyan információforrást (például a Bizottság honlapját, dokumentumokat és brosúrákat), amelyek a különböző közlekedési módokat igénybe vevő utasok jogaira vonatkoznak; |
| --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, hogy a legfrissebb jogi határozatok, és elsősorban az Európai Bíróság legutóbbi jogi határozatainak figyelembevételével tegyen naprakésszé minden olyan információforrást (például a Bizottság honlapját, dokumentumokat és brosúrákat), amelyek a különböző közlekedési módokat igénybe vevő utasok jogaira vonatkoznak;

Átláthatóság

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy a sajátosságok figyelembevételével terjessze ki a közlekedés többi területén történő szállításra is a vasúttársaságokra már érvényes, a szolgáltatás színvonalával kapcsolatos jelentési kötelezettséget,; úgy véli, hogy a közzétett összehasonlítható adatok egyrészt segíthetik a fogyasztók tájékozódását, másrészt hirdetési célokra is szolgálhatnak a közlekedési vállalkozások számára; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy a sajátosságok figyelembevételével terjessze ki a közlekedés többi területén történő szállításra is a vasúttársaságokra már érvényes, a szolgáltatás színvonalával kapcsolatos jelentési kötelezettséget,; úgy véli, hogy a közzétett összehasonlítható adatok egyrészt segíthetik a fogyasztók tájékozódását, másrészt hirdetési célokra is szolgálhatnak a közlekedési vállalkozások számára;

| 29. | kéri, hogy a Bizottság kötelezze a tagállamokat az utasjogok megsértésének eseteivel és az összes panasz kezelésével, a késések számával és időtartamával, valamint az elveszett, későn érkező vagy sérült poggyászokkal kapcsolatos statisztikai adatok gyűjtésére; kéri, hogy a Bizottság elemezze a tagállamoktól származó statisztikai adatokat, tegye közzé az eredményeket, és az információcsere érdekében hozzon létre egy adatbankot; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy együttműködve a tagállamokkal és a nemzeti végrehajtó szervekkel tegye meg a szükséges lépéseket e tekintetben; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy a Bizottság kötelezze a tagállamokat az utasjogok megsértésének eseteivel és az összes panasz kezelésével, a késések számával és időtartamával, valamint az elveszett, későn érkező vagy sérült poggyászokkal kapcsolatos statisztikai adatok gyűjtésére; kéri, hogy a Bizottság elemezze a tagállamoktól származó statisztikai adatokat, tegye közzé az eredményeket, és az információcsere érdekében hozzon létre egy adatbankot; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy együttműködve a tagállamokkal és a nemzeti végrehajtó szervekkel tegye meg a szükséges lépéseket e tekintetben;

| 30. | úgy véli, hogy számos közlekedési vállalat honlapja még mindig nem elég világos és a jegyvásárlás során félrevezetheti a fogyasztókat; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az árak átláthatóságára és a tisztességtelen üzleti gyakorlatokra vonatkozó hatályos jogszabályok hatékony átültetését és végrehajtását a 2011/83/EU és a 2005/29/EK irányelvvel összhangban, valamint hogy fontolja meg szankciórendszer bevezetését arra az esetre, amennyiben bebizonyosodna az árak átláthatóságára vonatkozó uniós jogszabályok megsértése; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy számos közlekedési vállalat honlapja még mindig nem elég világos és a jegyvásárlás során félrevezetheti a fogyasztókat; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az árak átláthatóságára és a tisztességtelen üzleti gyakorlatokra vonatkozó hatályos jogszabályok hatékony átültetését és végrehajtását a 2011/83/EU és a 2005/29/EK irányelvvel összhangban, valamint hogy fontolja meg szankciórendszer bevezetését arra az esetre, amennyiben bebizonyosodna az árak átláthatóságára vonatkozó uniós jogszabályok megsértése;

| 31. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy, nevezetesen az 80/2009/EK rendelet által szabályozott számítógépes foglalási rendszerekben, a nem választható jellegű működési költségeket építsék be a díjakba, valamint tegyék közzé a ténylegesen opcionális tételeket, és azokat az összes szükséges információval és a kiegészítő szolgáltatások díjával (pl. hitelkártyás fizetés vagy poggyászkezelés díja) együtt lehessen lefoglalni, hogy ne kerüljenek felszámolásra többletköltségek közvetlenül a vásárlás végrehajtását megelőzően, és hogy az utasok egyértelműen különbséget tudjanak tenni a jegyárakba beépített, nem választható működési költségek és a foglalható opcionális tételek között; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy, nevezetesen az 80/2009/EK rendelet által szabályozott számítógépes foglalási rendszerekben, a nem választható jellegű működési költségeket építsék be a díjakba, valamint tegyék közzé a ténylegesen opcionális tételeket, és azokat az összes szükséges információval és a kiegészítő szolgáltatások díjával (pl. hitelkártyás fizetés vagy poggyászkezelés díja) együtt lehessen lefoglalni, hogy ne kerüljenek felszámolásra többletköltségek közvetlenül a vásárlás végrehajtását megelőzően, és hogy az utasok egyértelműen különbséget tudjanak tenni a jegyárakba beépített, nem választható működési költségek és a foglalható opcionális tételek között;

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a honlapok szorosabb ellenőrzését, valamint hogy a hatályos rendeletek helytelen alkalmazása esetén értesítse a nemzeti végrehajtó szerveket a rendeletek megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

32.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a honlapok szorosabb ellenőrzését, valamint hogy a hatályos rendeletek helytelen alkalmazása esetén értesítse a nemzeti végrehajtó szerveket a rendeletek megerősítése érdekében;

| 33. | kéri, hogy a Bizottság a nemzeti hatóságokkal együttműködésben vegye fontolóra a személyszállítási szolgáltatások tartalmára és az egyes közlekedési módok esetén az alapdíjba beletartozó árelemekre vonatkozó harmonizált, intermodális elképzelés végrehajtását; |
| --- | --- |

33.

kéri, hogy a Bizottság a nemzeti hatóságokkal együttműködésben vegye fontolóra a személyszállítási szolgáltatások tartalmára és az egyes közlekedési módok esetén az alapdíjba beletartozó árelemekre vonatkozó harmonizált, intermodális elképzelés végrehajtását;

| 34. | úgy véli, hogy az alapvető szolgáltatásokat tartalmazó alapdíjnak magában kell foglalnia legalább az utasszállításhoz elengedhetetlen valamennyi működési költséget (ideértve a fuvarozó olyan jogi kötelezettségeihez kapcsolódó költségeket, mint amilyen a biztonság és az utasok jogai), az utazáshoz az utas szempontjából elengedhetetlen valamennyi elemet (például a jegyek és beszállókártyák biztosítása vagy minimális poggyász és személyes tárgyak szállítása), valamint a fizetéshez kapcsolódó valamennyi költséget (például a hitelkártya-költségeket); |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az alapvető szolgáltatásokat tartalmazó alapdíjnak magában kell foglalnia legalább az utasszállításhoz elengedhetetlen valamennyi működési költséget (ideértve a fuvarozó olyan jogi kötelezettségeihez kapcsolódó költségeket, mint amilyen a biztonság és az utasok jogai), az utazáshoz az utas szempontjából elengedhetetlen valamennyi elemet (például a jegyek és beszállókártyák biztosítása vagy minimális poggyász és személyes tárgyak szállítása), valamint a fizetéshez kapcsolódó valamennyi költséget (például a hitelkártya-költségeket);

| 35. | kéri, hogy a Bizottság foglalkozzon a légitársaságok szerződéseiben szereplő tisztességtelen feltételek elharapódzásával, például azzal a tisztességtelen követelménnyel, hogy az utasoknak a retúrjegy oda útra szóló részét kell használniuk ahhoz, hogy a visszaútra szóló részt is fel tudják használni, valamint hogy az egy útra szóló összes jegyet egymás utáni sorrendben kell használniuk; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy a Bizottság foglalkozzon a légitársaságok szerződéseiben szereplő tisztességtelen feltételek elharapódzásával, például azzal a tisztességtelen követelménnyel, hogy az utasoknak a retúrjegy oda útra szóló részét kell használniuk ahhoz, hogy a visszaútra szóló részt is fel tudják használni, valamint hogy az egy útra szóló összes jegyet egymás utáni sorrendben kell használniuk;

| 36. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jegyvásárlás és az átlátható árképzés mindenki számára, megkülönböztetés nélkül hozzáférhető legyen, függetlenül a fogyasztó helyétől vagy állampolgárságától, vagy az utazási iroda helyétől, valamint kéri az utasokkal szembeni, a lakóhelyük szerinti ország alapján az árak vonatkozásában alkalmazott megkülönböztetés alaposabban kivizsgálását, és a megkülönböztetés bebizonyosodása esetén annak felszámolását; |
| --- | --- |

36.

felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jegyvásárlás és az átlátható árképzés mindenki számára, megkülönböztetés nélkül hozzáférhető legyen, függetlenül a fogyasztó helyétől vagy állampolgárságától, vagy az utazási iroda helyétől, valamint kéri az utasokkal szembeni, a lakóhelyük szerinti ország alapján az árak vonatkozásában alkalmazott megkülönböztetés alaposabban kivizsgálását, és a megkülönböztetés bebizonyosodása esetén annak felszámolását;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon a számítógépesített foglalási rendszerekről szóló 80/2009/EK rendelet hatályán kívül létrejött értékesítési csatornák átláthatóságával és semlegességével; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon a számítógépesített foglalási rendszerekről szóló 80/2009/EK rendelet hatályán kívül létrejött értékesítési csatornák átláthatóságával és semlegességével;

| 38. | ismételten kéri a Bizottságot, hogy javasolja a kézipoggyászra vonatkozó közös szabványok bevezetését, hogy az utasok védelmet kapjanak a túlzottan korlátozó gyakorlatok ellen, és hogy – a repülőtéri boltokban történő vásárlásokat is beleértve – ésszerű mennyiségű kézipoggyászt vihessenek fel magukkal a fedélzetre; |
| --- | --- |

38.

ismételten kéri a Bizottságot, hogy javasolja a kézipoggyászra vonatkozó közös szabványok bevezetését, hogy az utasok védelmet kapjanak a túlzottan korlátozó gyakorlatok ellen, és hogy – a repülőtéri boltokban történő vásárlásokat is beleértve – ésszerű mennyiségű kézipoggyászt vihessenek fel magukkal a fedélzetre;

| 39. | sürgeti a Bizottságot, hogy egy jogalkotási javaslat előterjesztésével gyorsítsa fel a szervezett utazásokról szóló 90/314/EGK irányelv felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók és az ágazatban működő vállalatok egyértelmű jogi kerettel rendelkezzenek mind a mindennapi, mind a különleges helyzetek esetére; úgy véli továbbá, hogy a felülvizsgálat során a Bizottság valamennyi idegenforgalmi szolgáltatást kínáló szereplőt vonja be ugyanazon jogszabályba, mivel e tekintetben a fogyasztó számára nyújtott szolgáltatás minőségének, valamint a tisztességes versenynek kell a középpontban állnia; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a Bizottságot, hogy egy jogalkotási javaslat előterjesztésével gyorsítsa fel a szervezett utazásokról szóló 90/314/EGK irányelv felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók és az ágazatban működő vállalatok egyértelmű jogi kerettel rendelkezzenek mind a mindennapi, mind a különleges helyzetek esetére; úgy véli továbbá, hogy a felülvizsgálat során a Bizottság valamennyi idegenforgalmi szolgáltatást kínáló szereplőt vonja be ugyanazon jogszabályba, mivel e tekintetben a fogyasztó számára nyújtott szolgáltatás minőségének, valamint a tisztességes versenynek kell a középpontban állnia;

| 40. | elvárja, hogy a szervezett utazásokról szóló irányelv felülvizsgálata során a Bizottság teljes körűen megvizsgálja az e-kereskedelem és a digitális piacok fogyasztói magatartásra gyakorolt hatását az európai idegenforgalmi ágazatban; véleménye szerint a Bizottságnak fokoznia kell a turistáknak nyújtott tájékoztatás minőségének és tartalmának javítása érdekében tett erőfeszítéseit, és e tájékoztatásnak megbízhatónak és a fogyasztók számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

40.

elvárja, hogy a szervezett utazásokról szóló irányelv felülvizsgálata során a Bizottság teljes körűen megvizsgálja az e-kereskedelem és a digitális piacok fogyasztói magatartásra gyakorolt hatását az európai idegenforgalmi ágazatban; véleménye szerint a Bizottságnak fokoznia kell a turistáknak nyújtott tájékoztatás minőségének és tartalmának javítása érdekében tett erőfeszítéseit, és e tájékoztatásnak megbízhatónak és a fogyasztók számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie;

Átültetés és végrehajtás

| 41. | megállapítja, hogy az utasok jogaira vonatkozó uniós előírások átültetése és végrehajtása még nem egységes a különböző közlekedési módok esetében és Unió-szerte sem, ami akadályozza a belső piaci szabad mozgást, mivel kihat a polgárok bizalmára az utazások során, és aláássa a fuvarozók közötti tisztességes versenyt is; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy az utasok jogaira vonatkozó uniós előírások átültetése és végrehajtása még nem egységes a különböző közlekedési módok esetében és Unió-szerte sem, ami akadályozza a belső piaci szabad mozgást, mivel kihat a polgárok bizalmára az utazások során, és aláássa a fuvarozók közötti tisztességes versenyt is;

| 42. | sürgeti, hogy a Bizottság hozzon egyértelmű szabályokat nemzeti végrehajtó szervek felállítására annak érdekében, hogy az utasok átláthatóbb és könnyebb hozzáféréssel rendelkezzenek e szervekhez; |
| --- | --- |

42.

sürgeti, hogy a Bizottság hozzon egyértelmű szabályokat nemzeti végrehajtó szervek felállítására annak érdekében, hogy az utasok átláthatóbb és könnyebb hozzáféréssel rendelkezzenek e szervekhez;

| 43. | úgy véli, hogy az utasjogok következetes végrehajtása érdekében szükség van a különböző közlekedési módokkal foglalkozó nemzeti végrehajtó szervek összevonására; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az utasjogok következetes végrehajtása érdekében szükség van a különböző közlekedési módokkal foglalkozó nemzeti végrehajtó szervek összevonására;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a nemzeti végrehajtó szervek fokozott együttműködését, azt, hogy egységesebb munkamódszereket fogadjanak el és szoros nemzeti és uniós szintű információcseréjüket a hálózatépítés és végrehajtás érdekében, és hogy használja ki összes jogkörét, adott esetben vegye igénybe a kötelezettségszegési eljárást is a vonatkozó uniós jogszabályok egységesebb átültetésének biztosítására; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a nemzeti végrehajtó szervek fokozott együttműködését, azt, hogy egységesebb munkamódszereket fogadjanak el és szoros nemzeti és uniós szintű információcseréjüket a hálózatépítés és végrehajtás érdekében, és hogy használja ki összes jogkörét, adott esetben vegye igénybe a kötelezettségszegési eljárást is a vonatkozó uniós jogszabályok egységesebb átültetésének biztosítására;

| 45. | emlékeztet arra, hogy egy minden nemzeti végrehajtó szervre alkalmazott egységes munkamódszer biztosítani fogja az utasjogok harmonizált végrehajtását az összes tagállamban; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy egy minden nemzeti végrehajtó szervre alkalmazott egységes munkamódszer biztosítani fogja az utasjogok harmonizált végrehajtását az összes tagállamban;

| 46. | kéri a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre megfelelő erőforrásokat a jogok hatékony érvényesítése és a más tagállamokban működő nemzeti végrehajtó szervekkel való együttműködés biztosítása érdekében; hangsúlyozza az egységes, hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók és kompenzációs rendszerek fontosságát az egyenlő versenyfeltételek megteremtése, valamint az utasjogokra vonatkozó rendelkezések betartása irányába ható erős gazdasági ösztönzők bevezetése érdekében valamennyi részt vevő szereplő számára; |
| --- | --- |

46.

kéri a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre megfelelő erőforrásokat a jogok hatékony érvényesítése és a más tagállamokban működő nemzeti végrehajtó szervekkel való együttműködés biztosítása érdekében; hangsúlyozza az egységes, hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók és kompenzációs rendszerek fontosságát az egyenlő versenyfeltételek megteremtése, valamint az utasjogokra vonatkozó rendelkezések betartása irányába ható erős gazdasági ösztönzők bevezetése érdekében valamennyi részt vevő szereplő számára;

| 47. | felhívja a Bizottságot a nemzeti végrehajtó hatóságok közös panaszkezelési struktúrájaként egy központi, elektronikus panasziroda létrehozására, amelynek feladata, hogy tanácsot adjon az utasok számára a panaszok benyújtásával kapcsolatban, és azokat idő- és költségkímélő módon továbbítsa az illetékes nemzeti végrehajtó szerveknek; javasolja a panasziroda tájékoztatási és tanácsadási feladatainak ellátásához egy szabványos e-mail cím és egy EU-szerte érvényes, ingyenes hívószám bevezetését; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot a nemzeti végrehajtó hatóságok közös panaszkezelési struktúrájaként egy központi, elektronikus panasziroda létrehozására, amelynek feladata, hogy tanácsot adjon az utasok számára a panaszok benyújtásával kapcsolatban, és azokat idő- és költségkímélő módon továbbítsa az illetékes nemzeti végrehajtó szerveknek; javasolja a panasziroda tájékoztatási és tanácsadási feladatainak ellátásához egy szabványos e-mail cím és egy EU-szerte érvényes, ingyenes hívószám bevezetését;

| 48. | kéri, hogy a Bizottság támogassa a panaszok azonnali kezelésére vonatkozó és egyszerűsített eljárásokat alkalmazó iránymutatásokat; |
| --- | --- |

48.

kéri, hogy a Bizottság támogassa a panaszok azonnali kezelésére vonatkozó és egyszerűsített eljárásokat alkalmazó iránymutatásokat;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és az összes érintett féllel együttműködésben dolgozzon ki egységes, EU-szerte érvényes és valamennyi uniós tagállam hivatalos nyelvére lefordított, valamennyi közlekedési módot átfogó panaszbejelentő űrlapot, amely minden utas számára, beleértve a vakokat is, elérhető a különböző közlekedési módoknál foglaláskor, minden terminálon és az interneten is; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi közlekedési mód esetében javasolja maximális határidő megállapítását az utasok panasztételére, valamint a fuvarozók és a nemzeti végrehajtó szervek esetében a panaszkezelésre; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és az összes érintett féllel együttműködésben dolgozzon ki egységes, EU-szerte érvényes és valamennyi uniós tagállam hivatalos nyelvére lefordított, valamennyi közlekedési módot átfogó panaszbejelentő űrlapot, amely minden utas számára, beleértve a vakokat is, elérhető a különböző közlekedési módoknál foglaláskor, minden terminálon és az interneten is; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi közlekedési mód esetében javasolja maximális határidő megállapítását az utasok panasztételére, valamint a fuvarozók és a nemzeti végrehajtó szervek esetében a panaszkezelésre;

| 50. | kéri, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy minden utasnak legyen lehetősége nem emeltdíjas és a foglalás során alkalmazható összes kommunikációs módszert használó szolgáltatás keretében kapcsolatba lépni a fuvarozóval, különösen tájékozódás vagy panasztétel céljából; |
| --- | --- |

50.

kéri, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy minden utasnak legyen lehetősége nem emeltdíjas és a foglalás során alkalmazható összes kommunikációs módszert használó szolgáltatás keretében kapcsolatba lépni a fuvarozóval, különösen tájékozódás vagy panasztétel céljából;

| 51. | úgy véli, hogy a fuvarozók által az értékesítés után biztosított szolgáltatásokkal – például az utasok tájékoztatásával és a panaszok kezelésével foglalkozó szolgáltatásokkal – kapcsolatos elérhetőségi adatokat a jegyen egyértelműen fel kell tüntetni, hasonlóan ahhoz, ahogy a közlekedési szolgáltatás legfontosabb elemeit – így az árat és az utazási feltételek összegzését – is feltüntetik; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a fuvarozók által az értékesítés után biztosított szolgáltatásokkal – például az utasok tájékoztatásával és a panaszok kezelésével foglalkozó szolgáltatásokkal – kapcsolatos elérhetőségi adatokat a jegyen egyértelműen fel kell tüntetni, hasonlóan ahhoz, ahogy a közlekedési szolgáltatás legfontosabb elemeit – így az árat és az utazási feltételek összegzését – is feltüntetik;

| 52. | arra ösztönzi a Bizottságot és tagállamokat, hogy derítsenek fényt a nemzeti panaszirodáknál tapasztalható szerkezeti és eljárási hiányosságokra, szüntessék meg azokat, és gondoskodjanak a jogszabályoknak az alternatív vitarendezésre vonatkozó, tervezett uniós intézkedésekkel összhangban való átültetéséről, valamint hozzanak létre kollektív jogorvoslati mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az utasok egy olcsó, megfelelő és hozzáférhető rendszer keretében gyakorolhassák jogaikat, miközben a vitában álló felek számára továbbra is biztosítani kell a jogi eljárás lehetőségét; sürgeti, hogy a tagállamok a Bizottság támogatásával az utasok és a szolgáltatók közötti konfliktusok kezelésére a végrehajtó és egyéb független szervek által irányított valamennyi közlekedési mód esetében dolgozzanak ki megfelelően szabályozott közvetítő eszközöket és fejlesszék azokat; |
| --- | --- |

52.

arra ösztönzi a Bizottságot és tagállamokat, hogy derítsenek fényt a nemzeti panaszirodáknál tapasztalható szerkezeti és eljárási hiányosságokra, szüntessék meg azokat, és gondoskodjanak a jogszabályoknak az alternatív vitarendezésre vonatkozó, tervezett uniós intézkedésekkel összhangban való átültetéséről, valamint hozzanak létre kollektív jogorvoslati mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az utasok egy olcsó, megfelelő és hozzáférhető rendszer keretében gyakorolhassák jogaikat, miközben a vitában álló felek számára továbbra is biztosítani kell a jogi eljárás lehetőségét; sürgeti, hogy a tagállamok a Bizottság támogatásával az utasok és a szolgáltatók közötti konfliktusok kezelésére a végrehajtó és egyéb független szervek által irányított valamennyi közlekedési mód esetében dolgozzanak ki megfelelően szabályozott közvetítő eszközöket és fejlesszék azokat;

| 53. | elismeri az alapszolgáltatások esetében például a jegyvásárláshoz és az utasfelvételhez biztosított mobilalkalmazások fokozott használatát főként a légi közlekedés terén, és sürgeti, hogy az ágazat gyorsítsa fel a panaszok és az elveszett poggyászok kezelésére alkalmas hasonló eszközök kifejlesztését; |
| --- | --- |

53.

elismeri az alapszolgáltatások esetében például a jegyvásárláshoz és az utasfelvételhez biztosított mobilalkalmazások fokozott használatát főként a légi közlekedés terén, és sürgeti, hogy az ágazat gyorsítsa fel a panaszok és az elveszett poggyászok kezelésére alkalmas hasonló eszközök kifejlesztését;

Felelősséggel kapcsolatos kérdések

| 54. | hangsúlyozza a vonatkozó kifejezések és különösen a „rendkívüli körülmények” egyértelműbb fogalommeghatározásának szükségességét valamennyi közlekedési mód esetében, mivel ez lehetővé tenné a fuvarozók számára az előírások egységesebb alkalmazását, az utasok számára egy jogaik érvényre juttatását eredményesen garantáló eszközt biztosítana és csökkentené a nemzeti végrehajtás területén fennálló különbségeket, valamint leszűkítené a kártalanítási szabályokkal szembeni jogi kifogásokat; felhívja a Bizottságot, hogy a közlekedési ágazatban érintett felek bevonásával és az Európai Bíróság vonatkozó ítéleteinek figyelembevételével terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat; hangsúlyozza, hogy egy ilyen fogalommeghatározásnak figyelembe kell vennie a közlekedési módok közötti gyakorlati különbségeket; megállapítja, hogy a műszaki meghibásodást nem kellene különleges körülménynek tekinteni és az a fuvarozó felelősségi körébe tartozik; hangsúlyozza, hogy a fuvarozók nem tehetők felelőssé a nem általuk okozott zavarért, amennyiben minden ésszerű lépést megtesznek annak elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza a vonatkozó kifejezések és különösen a „rendkívüli körülmények” egyértelműbb fogalommeghatározásának szükségességét valamennyi közlekedési mód esetében, mivel ez lehetővé tenné a fuvarozók számára az előírások egységesebb alkalmazását, az utasok számára egy jogaik érvényre juttatását eredményesen garantáló eszközt biztosítana és csökkentené a nemzeti végrehajtás területén fennálló különbségeket, valamint leszűkítené a kártalanítási szabályokkal szembeni jogi kifogásokat; felhívja a Bizottságot, hogy a közlekedési ágazatban érintett felek bevonásával és az Európai Bíróság vonatkozó ítéleteinek figyelembevételével terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat; hangsúlyozza, hogy egy ilyen fogalommeghatározásnak figyelembe kell vennie a közlekedési módok közötti gyakorlati különbségeket; megállapítja, hogy a műszaki meghibásodást nem kellene különleges körülménynek tekinteni és az a fuvarozó felelősségi körébe tartozik; hangsúlyozza, hogy a fuvarozók nem tehetők felelőssé a nem általuk okozott zavarért, amennyiben minden ésszerű lépést megtesznek annak elkerülése érdekében;

| 55. | úgy véli, hogy a fogyasztóvédelem jelenlegi szintjei a légitársaság csődje vagy fizetésképtelensége esetén nem megfelelőek, és hogy a választható biztosítási politikák nem helyettesítik a törvény szerinti jogosultságokat, felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot, amely a légitársaságok fizetésképtelensége, csődje vagy működési engedélyének visszavonása esetén az utasok védelmére irányuló megfelelő intézkedések meghozatalára irányul, és amely olyan területeket is magában foglalna, mint a külföldön ragadt utasok hazaszállítása a működés megszűnése esetén, a légitársaságok kötelező biztosítása vagy garanciaalap létrehozása; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a légitársaság csődje esetén az utasoknak járó kártérítésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására, sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon tovább egy nemzetközi megállapodáson kiterjesztve az ilyen fellépésekre vonatkozó rendelkezéseket harmadik országbeli légitársaságokra is; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a fogyasztóvédelem jelenlegi szintjei a légitársaság csődje vagy fizetésképtelensége esetén nem megfelelőek, és hogy a választható biztosítási politikák nem helyettesítik a törvény szerinti jogosultságokat, felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot, amely a légitársaságok fizetésképtelensége, csődje vagy működési engedélyének visszavonása esetén az utasok védelmére irányuló megfelelő intézkedések meghozatalára irányul, és amely olyan területeket is magában foglalna, mint a külföldön ragadt utasok hazaszállítása a működés megszűnése esetén, a légitársaságok kötelező biztosítása vagy garanciaalap létrehozása; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a légitársaság csődje esetén az utasoknak járó kártérítésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására, sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon tovább egy nemzetközi megállapodáson kiterjesztve az ilyen fellépésekre vonatkozó rendelkezéseket harmadik országbeli légitársaságokra is;

| 56. | emlékezteti a tagállamokat az 1008/2008/EK rendelet értelmében fennálló azon kötelezettségeikre, hogy a légi fuvarozók pénzügyi helyzetére vonatkozó rendszeres vizsgálatokat végezzenek és tegyenek lépéseket azokban az esetekben, amikor nem tartják be a meghatározott feltételeket, beleértve a légitársaság működési engedélyének esetleges visszavonását; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemzeti hatóságok betartsák e kötelezettségeket; |
| --- | --- |

56.

emlékezteti a tagállamokat az 1008/2008/EK rendelet értelmében fennálló azon kötelezettségeikre, hogy a légi fuvarozók pénzügyi helyzetére vonatkozó rendszeres vizsgálatokat végezzenek és tegyenek lépéseket azokban az esetekben, amikor nem tartják be a meghatározott feltételeket, beleértve a légitársaság működési engedélyének esetleges visszavonását; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemzeti hatóságok betartsák e kötelezettségeket;

| 57. | sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon a különböző közlekedési módok szolgáltatói számára előírandó kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy végső garanciát kelljen adniuk, amely magában foglalja kötelezettségüket fizetésképtelenség, csőd vagy működési engedélyük visszavonása esetén; |
| --- | --- |

57.

sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon a különböző közlekedési módok szolgáltatói számára előírandó kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy végső garanciát kelljen adniuk, amely magában foglalja kötelezettségüket fizetésképtelenség, csőd vagy működési engedélyük visszavonása esetén;

| 58. | üdvözli a Bizottságnak a 261/2004/EK rendelet felülvizsgálatára irányuló szándékát; ezzel összefüggésben kéri, hogy jogalkotási javaslata hatásvizsgálatának részeként elemezze a Sturgeon-ügyben hozott ítélet (6) következményeit; |
| --- | --- |

58.

üdvözli a Bizottságnak a 261/2004/EK rendelet felülvizsgálatára irányuló szándékát; ezzel összefüggésben kéri, hogy jogalkotási javaslata hatásvizsgálatának részeként elemezze a Sturgeon-ügyben hozott ítélet (6) következményeit;

| 59. | kéri a Bizottságot, hogy a poggyász, különösen a mozgást segítő eszközök vagy más segédeszközök megsérülésére vonatkozó felelősség kérdését tisztázza, amelyek kicserélésének költségei gyakran meghaladják a nemzetközi jog szerint megtérítendő maximális összeget; hangsúlyozza, hogy a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek részére teljes mértékben kompenzálni kell a mozgásukat segítő eszközök fuvarozók/szolgáltatók általi kezeléséből adódó bárminemű kárt, mivel ezek az eszközök e személyek integritása, méltósága és függetlensége szempontjából nagyon fontosak, ebből következően egy útipoggyásszal össze sem hasonlíthatóak; |
| --- | --- |

59.

kéri a Bizottságot, hogy a poggyász, különösen a mozgást segítő eszközök vagy más segédeszközök megsérülésére vonatkozó felelősség kérdését tisztázza, amelyek kicserélésének költségei gyakran meghaladják a nemzetközi jog szerint megtérítendő maximális összeget; hangsúlyozza, hogy a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek részére teljes mértékben kompenzálni kell a mozgásukat segítő eszközök fuvarozók/szolgáltatók általi kezeléséből adódó bárminemű kárt, mivel ezek az eszközök e személyek integritása, méltósága és függetlensége szempontjából nagyon fontosak, ebből következően egy útipoggyásszal össze sem hasonlíthatóak;

| 60. | felszólítja a tagállamokat, hogy tisztázzák nemzeti végrehajtó hatóságaik hatáskörét a tengeri és légi közlekedés területén helytelenül kezelt poggyászokkal kapcsolatos panaszok kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a tagállamokat, hogy tisztázzák nemzeti végrehajtó hatóságaik hatáskörét a tengeri és légi közlekedés területén helytelenül kezelt poggyászokkal kapcsolatos panaszok kezelése tekintetében;

| 61. | úgy véli, hogy egy poggyász elvesztése, késve érkezése vagy megrongálódása esetén a légitársaságoknak első lépésben az utasokat kell kártalanítaniuk, akikkel szerződést kötöttek, később azonban a légitársaságok számára jogot kell biztosítani arra, hogy keresetet indítsanak a repülőterek vagy a szolgáltatók ellen azon károk miatt, amelyekért nem feltétlenül ők a felelősek; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy egy poggyász elvesztése, késve érkezése vagy megrongálódása esetén a légitársaságoknak első lépésben az utasokat kell kártalanítaniuk, akikkel szerződést kötöttek, később azonban a légitársaságok számára jogot kell biztosítani arra, hogy keresetet indítsanak a repülőterek vagy a szolgáltatók ellen azon károk miatt, amelyekért nem feltétlenül ők a felelősek;

Fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű emberek

| 62. | felhívja a fuvarozókat, hogy a lehető legnagyobb mértékben vegyék figyelembe a biztonság és a védelem kérdéseit, ideértve a szállító berendezés műszaki biztonságát és az utasok fizikai biztonságát is, és részesítsék megfelelő képzésben személyzetüket, hogy kezelni tudják a szükséghelyzeteket, beleértve a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyekkel való kapcsolattartást is; hangsúlyozza, hogy a képzést a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek képviseleti szervezeteivel együttműködésben kell biztosítani; |
| --- | --- |

62.

felhívja a fuvarozókat, hogy a lehető legnagyobb mértékben vegyék figyelembe a biztonság és a védelem kérdéseit, ideértve a szállító berendezés műszaki biztonságát és az utasok fizikai biztonságát is, és részesítsék megfelelő képzésben személyzetüket, hogy kezelni tudják a szükséghelyzeteket, beleértve a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyekkel való kapcsolattartást is; hangsúlyozza, hogy a képzést a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek képviseleti szervezeteivel együttműködésben kell biztosítani;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy a fuvarozókkal együttműködve vizsgálja felül a fogyatékkal élő illetve csökkentett mozgásképességű személyekkel kapcsolatos biztonsági előírásokat annak érdekében, hogy egységes standard alakuljon ki a különböző közlekedési ágazatokban, elsősorban a légi közlekedésben (7); |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy a fuvarozókkal együttműködve vizsgálja felül a fogyatékkal élő illetve csökkentett mozgásképességű személyekkel kapcsolatos biztonsági előírásokat annak érdekében, hogy egységes standard alakuljon ki a különböző közlekedési ágazatokban, elsősorban a légi közlekedésben (7);

| 64. | felszólítja a fuvarozókat, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek – különösen több közlekedési módot is érintő –utazásának megkönnyítése és akadálymentesítése és annak a lehetőségnek a biztosítása érdekében, hogy a szükséges segítségnyújtásról előre, többletköltségek nélkül könnyen bejelentést tehessenek, és ily módon a fuvarozók alkalmazkodni tudjanak a különleges követelményekhez és eleget tudjanak tenni segítségnyújtási kötelezettségüknek, az iparág, a szolgáltatók, és a fogyatékkal élők szervezeteinek képviselőivel együttműködve hozzanak létre érthető és egységes tájékoztatási eljárásokat és e rendszereket lehetőleg összehangoltan alakítsák ki; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a fuvarozókat, hogy a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek – különösen több közlekedési módot is érintő –utazásának megkönnyítése és akadálymentesítése és annak a lehetőségnek a biztosítása érdekében, hogy a szükséges segítségnyújtásról előre, többletköltségek nélkül könnyen bejelentést tehessenek, és ily módon a fuvarozók alkalmazkodni tudjanak a különleges követelményekhez és eleget tudjanak tenni segítségnyújtási kötelezettségüknek, az iparág, a szolgáltatók, és a fogyatékkal élők szervezeteinek képviselőivel együttműködve hozzanak létre érthető és egységes tájékoztatási eljárásokat és e rendszereket lehetőleg összehangoltan alakítsák ki;

| 65. | alapvetőnek véli a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek segítésére irányuló minimumszabályok megállapítását valamennyi közlekedési mód esetében, biztosítandó az egész EU-ra kiterjedő harmonizált megközelítést; |
| --- | --- |

65.

alapvetőnek véli a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyek segítésére irányuló minimumszabályok megállapítását valamennyi közlekedési mód esetében, biztosítandó az egész EU-ra kiterjedő harmonizált megközelítést;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy a közlekedési módok tekintetében állapítson meg harmonizált minimumszabályokat azon minimális szintű ellátással kapcsolatosan, amelyet hosszú késés esetén a terminálon/állomáson, illetve a járművön/vonaton/hajón nyújtani kell; a fogyatékossággal élők számára hozzáférhető szállást vagy alternatív közlekedési módot, valamint szakszerű segítséget kell biztosítani; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy a közlekedési módok tekintetében állapítson meg harmonizált minimumszabályokat azon minimális szintű ellátással kapcsolatosan, amelyet hosszú késés esetén a terminálon/állomáson, illetve a járművön/vonaton/hajón nyújtani kell; a fogyatékossággal élők számára hozzáférhető szállást vagy alternatív közlekedési módot, valamint szakszerű segítséget kell biztosítani;

| 67. | megállapítja, hogy a hozzáférhetőség közvetlenül kihat az idősek egészségének és társadalmi életének minőségére, akik gyakran szembesülnek fizikai, érzékszervi vagy szellemi képességeik csökkenésével, és ez befolyásolja utazási képességüket és a társadalomban betöltött aktív szerepüket; |
| --- | --- |

67.

megállapítja, hogy a hozzáférhetőség közvetlenül kihat az idősek egészségének és társadalmi életének minőségére, akik gyakran szembesülnek fizikai, érzékszervi vagy szellemi képességeik csökkenésével, és ez befolyásolja utazási képességüket és a társadalomban betöltött aktív szerepüket;

| 68. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg általános szabványokat a közlekedési infrastruktúrák és szolgáltatások akadálymentessége vonatkozásában, ideértve a jegykiadás, a valós idejű utazási információk és az online szolgáltatások szempontjait is annak érdekében, hogy biztosítsa a fogyatékkal élő személyek egyenlő és korlátozások nélküli hozzáférését a közlekedési ágazat termékeihez és szolgáltatásaihoz; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg általános szabványokat a közlekedési infrastruktúrák és szolgáltatások akadálymentessége vonatkozásában, ideértve a jegykiadás, a valós idejű utazási információk és az online szolgáltatások szempontjait is annak érdekében, hogy biztosítsa a fogyatékkal élő személyek egyenlő és korlátozások nélküli hozzáférését a közlekedési ágazat termékeihez és szolgáltatásaihoz;

| 69. | hangsúlyozza olyan közlekedési infrastruktúra szükségességét, amely biztosítja a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű emberek megkülönböztetésmentes és akadálymentes, hozzáférhető formátumban (pl. Braille-írás, könnyen olvasható) biztosított hozzáférését valamennyi közlekedési eszközhöz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz a design for all követelményeinek megfelelően, beleértve az egyik közlekedési eszközről a másikra való átszállást az utazás valamennyi szakaszában, kezdve a jegyfoglalástól a peronra való kijutáson át a járművekbe való beszállásig és szükség esetén a panaszbenyújtásig; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza olyan közlekedési infrastruktúra szükségességét, amely biztosítja a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű emberek megkülönböztetésmentes és akadálymentes, hozzáférhető formátumban (pl. Braille-írás, könnyen olvasható) biztosított hozzáférését valamennyi közlekedési eszközhöz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz a design for all követelményeinek megfelelően, beleértve az egyik közlekedési eszközről a másikra való átszállást az utazás valamennyi szakaszában, kezdve a jegyfoglalástól a peronra való kijutáson át a járművekbe való beszállásig és szükség esetén a panaszbenyújtásig;

| 70. | azon a véleményen van, hogy bár a segítségnyújtás minősége terén jelentős előrelépés történt, még mindig túl sok építészeti akadály gátolja a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket, hogy teljes mértékben ki tudják használni a szolgáltatásokat, különösen a közlekedési eszközökhöz (repülőgép, vonat, busz stb.)való hozzáférés tekintetében; úgy véli, hogy a fuvarozóknak javítaniuk kell a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítség minőségét, és személyzetük képzését fokozottabban és hatékonyabban e csoport igényeihez kell igazítaniuk; hangsúlyozza, hogy a képzést a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek képviseleti szervezeteivel együttműködésben kell biztosítani; |
| --- | --- |

70.

azon a véleményen van, hogy bár a segítségnyújtás minősége terén jelentős előrelépés történt, még mindig túl sok építészeti akadály gátolja a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeket, hogy teljes mértékben ki tudják használni a szolgáltatásokat, különösen a közlekedési eszközökhöz (repülőgép, vonat, busz stb.)való hozzáférés tekintetében; úgy véli, hogy a fuvarozóknak javítaniuk kell a fogyatékkal élő és a csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott segítség minőségét, és személyzetük képzését fokozottabban és hatékonyabban e csoport igényeihez kell igazítaniuk; hangsúlyozza, hogy a képzést a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek képviseleti szervezeteivel együttműködésben kell biztosítani;

| 71. | sürgeti a fuvarozókat, hogy új szolgáltatások, nevezetesen okostelefonnal és intelligens kártyával történő új fizetési módok kialakítása során vegyék figyelembe a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek igényeit; |
| --- | --- |

71.

sürgeti a fuvarozókat, hogy új szolgáltatások, nevezetesen okostelefonnal és intelligens kártyával történő új fizetési módok kialakítása során vegyék figyelembe a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek igényeit;

| 72. | el kívánja érni az egyes fuvarozók által alkalmazott olyan visszaélésszerű és/vagy megkülönböztető jellegű gyakorlatok megszüntetését, amelyek keretében arra kötelezik a csökkent mozgásképességű személyeket, hogy saját kíséretükről gondoskodjanak; hangsúlyozza, hogy a fuvarozó nem követelheti meg módszeresen egy kísérő jelenlétét; a kísérő nélkül utazó fogyatékkal élő emberek beszállásának biztonsági rendelkezések alapján történő visszautasításával kapcsolatban utal a bobigny-i bíróság 2012. január 13-i ítéletére; |
| --- | --- |

72.

el kívánja érni az egyes fuvarozók által alkalmazott olyan visszaélésszerű és/vagy megkülönböztető jellegű gyakorlatok megszüntetését, amelyek keretében arra kötelezik a csökkent mozgásképességű személyeket, hogy saját kíséretükről gondoskodjanak; hangsúlyozza, hogy a fuvarozó nem követelheti meg módszeresen egy kísérő jelenlétét; a kísérő nélkül utazó fogyatékkal élő emberek beszállásának biztonsági rendelkezések alapján történő visszautasításával kapcsolatban utal a bobigny-i bíróság 2012. január 13-i ítéletére;

| 73. | azon a véleményen van, hogy azokban az esetekben, amikor egy fogyatékkal élő személynek kísérővel kell utaznia, a kísérőnek díjmentesen kellene utaznia, mivel neki szükségképpen kell utaznia; |
| --- | --- |

73.

azon a véleményen van, hogy azokban az esetekben, amikor egy fogyatékkal élő személynek kísérővel kell utaznia, a kísérőnek díjmentesen kellene utaznia, mivel neki szükségképpen kell utaznia;

| 74. | kiemeli e vonatkozásban, hogy a mozgást elősegítő eszközök használatához, illetve az elismert vezető, illetve segítő kutya igénybevételéhez való jogot minden körülmények között garantálni kell; |
| --- | --- |

74.

kiemeli e vonatkozásban, hogy a mozgást elősegítő eszközök használatához, illetve az elismert vezető, illetve segítő kutya igénybevételéhez való jogot minden körülmények között garantálni kell;

| 75. | úgy véli, hogy útmegszakítás esetén a késéssel vagy járattörléssel, a szállással, az alternatív közlekedési módokkal, a visszatérítési rendszerekkel, az út folytatásával vagy más útvonalra való terelésével kapcsolatos lehetőségeket a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek számára hozzáférhető formátumban kell közölni; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy útmegszakítás esetén a késéssel vagy járattörléssel, a szállással, az alternatív közlekedési módokkal, a visszatérítési rendszerekkel, az út folytatásával vagy más útvonalra való terelésével kapcsolatos lehetőségeket a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek számára hozzáférhető formátumban kell közölni;

| 76. | felszólít arra, hogy a súlyos fogyatékkal élő utasok számára biztosítsanak speciális szolgáltatásokat, például ingyenes öltözőt és mosdóhelyiséget valamennyi uniós repülőtéren, ahol az éves utasforgalom meghaladja az 1 millió főt; |
| --- | --- |

76.

felszólít arra, hogy a súlyos fogyatékkal élő utasok számára biztosítsanak speciális szolgáltatásokat, például ingyenes öltözőt és mosdóhelyiséget valamennyi uniós repülőtéren, ahol az éves utasforgalom meghaladja az 1 millió főt;

Intermodalitás

| 77. | elismeri, hogy a vízi (8) és az autóbusz-közlekedés (9) területén érvényesülő utasjogokról szóló rendeletek 2012. decemberi és 2013. márciusi hatálybalépésével az EU a világon elsőként valamennyi közlekedési mód vonatkozásában létrehozza az utasjogok integrált térségét; megállapítja, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokat most valamennyi tagállamnak összehangolt és egyeztetett módon kell végrehajtania az Unió jelenleg stratégiailag tisztán modális személyszállítási politikájának intermodális jellegűvé történő átalakítása érdekében; |
| --- | --- |

77.

elismeri, hogy a vízi (8) és az autóbusz-közlekedés (9) területén érvényesülő utasjogokról szóló rendeletek 2012. decemberi és 2013. márciusi hatálybalépésével az EU a világon elsőként valamennyi közlekedési mód vonatkozásában létrehozza az utasjogok integrált térségét; megállapítja, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokat most valamennyi tagállamnak összehangolt és egyeztetett módon kell végrehajtania az Unió jelenleg stratégiailag tisztán modális személyszállítási politikájának intermodális jellegűvé történő átalakítása érdekében;

| 78. | felszólítja a Bizottságot, hogy az utasképviseleti szervezetek, a fuvarozók és a közlekedésben érdekelt felek bevonásával alakítson ki új kommunikációs modelleket az intermodalitás elvének gyakorlati előmozdításához; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a Bizottságot, hogy az utasképviseleti szervezetek, a fuvarozók és a közlekedésben érdekelt felek bevonásával alakítson ki új kommunikációs modelleket az intermodalitás elvének gyakorlati előmozdításához;

| 79. | felhívja a tagállamokat, hogy az intermodális utazásnak az utasjogok tekintetében történő megkönnyítése érdekében tegyenek meg mindent az eltérések igénybevételének elkerülésére a vasúti és az autóbusz-közlekedésről szóló rendelet alkalmazása területén; |
| --- | --- |

79.

felhívja a tagállamokat, hogy az intermodális utazásnak az utasjogok tekintetében történő megkönnyítése érdekében tegyenek meg mindent az eltérések igénybevételének elkerülésére a vasúti és az autóbusz-közlekedésről szóló rendelet alkalmazása területén;

| 80. | hangsúlyozza, hogy bicikli-, kerekes szék és gyermekkocsi-szállítási lehetőségek kialakítása révén elő kell segíteni az intermodalitást valamennyi közlekedési mód és szolgáltatás vonatkozásában, ideértve a határokon átnyúló és távolsági utakat, valamint a nagysebességű vasutakat; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy bicikli-, kerekes szék és gyermekkocsi-szállítási lehetőségek kialakítása révén elő kell segíteni az intermodalitást valamennyi közlekedési mód és szolgáltatás vonatkozásában, ideértve a határokon átnyúló és távolsági utakat, valamint a nagysebességű vasutakat;

| 81. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre intermodális érdekképviseleti csoportot, amely az idevágó jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan nyújtana tanácsadói támogatást; |
| --- | --- |

81.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre intermodális érdekképviseleti csoportot, amely az idevágó jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan nyújtana tanácsadói támogatást;

| 82. | az átszállójegyek (azaz ugyanazon közlekedési módon belüli több útszakaszra vonatkozó egyetlen szállítási szerződés) és a kombinált jegyek (amelyek egy intermodális utazási láncolatra keletkeztetnek szállítási szerződést) biztosítása érdekében világosan felépített és infokommunikációs szempontból mindenki számára hozzáférhető infrastruktúra kidolgozására ösztönzi az iparágat; hangsúlyt helyezve az intelligens kártyákra; ezzel összefüggésben rámutat a vasúti közlekedési rendeletre, amely szerint a számítógépesített utazási információs és foglalási rendszereket ki kell igazítani a közös szabványoknak megfelelően, hogy lehetővé váljon az utazási információs és jegyvásárlási szolgáltatások egész Unióra kiterjedő szervezése; |
| --- | --- |

82.

az átszállójegyek (azaz ugyanazon közlekedési módon belüli több útszakaszra vonatkozó egyetlen szállítási szerződés) és a kombinált jegyek (amelyek egy intermodális utazási láncolatra keletkeztetnek szállítási szerződést) biztosítása érdekében világosan felépített és infokommunikációs szempontból mindenki számára hozzáférhető infrastruktúra kidolgozására ösztönzi az iparágat; hangsúlyt helyezve az intelligens kártyákra; ezzel összefüggésben rámutat a vasúti közlekedési rendeletre, amely szerint a számítógépesített utazási információs és foglalási rendszereket ki kell igazítani a közös szabványoknak megfelelően, hogy lehetővé váljon az utazási információs és jegyvásárlási szolgáltatások egész Unióra kiterjedő szervezése;

| 83. | nyomatékosan ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit egy európai multimodális útvonaltervező kifejlesztésére, amely az intelligens közlekedési rendszerek kiépítését szolgáló kulcsfontosságú elemnek tekinthető, annak érdekében, hogy az utasoknak háztól házig szóló információkat nyújtson, többek között mind az utazások költségére, mind időtartamára vonatkozóan, és felhívja a tagállamokat, hogy a megfelelő adatvédelmi szabályok sérelme nélkül a Bizottsággal együtt szüntessék meg a forgalomra vonatkozó nyilvános adatokhoz és az adatátvitelhez való hozzáférés útjában álló jelenlegi akadályokat; |
| --- | --- |

83.

nyomatékosan ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit egy európai multimodális útvonaltervező kifejlesztésére, amely az intelligens közlekedési rendszerek kiépítését szolgáló kulcsfontosságú elemnek tekinthető, annak érdekében, hogy az utasoknak háztól házig szóló információkat nyújtson, többek között mind az utazások költségére, mind időtartamára vonatkozóan, és felhívja a tagállamokat, hogy a megfelelő adatvédelmi szabályok sérelme nélkül a Bizottsággal együtt szüntessék meg a forgalomra vonatkozó nyilvános adatokhoz és az adatátvitelhez való hozzáférés útjában álló jelenlegi akadályokat;

*

* *

| 84. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

84.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 229. ,2012.7.31., 122. o.

(2)  HL C 285., 2010.10.21., 42. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0099.

(5)  A Tanács 1990. június 13-i 90/314/EGK irányelve a szervezett utazási formákról (HL L 158., 1990.6.23., 59. o.)

(6)  A Sturgeon-ügyben hozott ítélet kötelezővé tette a kártalanítást a több mint 3 órás késések esetében. Ez jelentős pénzügyi hatással járt a légitársaságokra nézve és következményekkel járt az utasok szempontjából is (törlések, a hozzáférhető utak számának csökkenése stb.). Az ítélet hatását ezért kritikusan kell vizsgálni.

(7)  Az elmúlt évek tapasztalata alapján elmondható, hogy pl. a légi fuvarozásban a siketek számát légitársaságonként eltérően maximalizálják, melynek indokai sem világosak. Lásd az idevágó írásbeli kérdést a Bizottsághoz: E-005530/12.

(8)  HL L 334., 2010.12.17., 1. o.

(9)  HL L 55., 2011.2.28., 1. o.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/30

---

2012. október 23., keddAz Unió fejlesztési politikájának jövője

P7_TA(2012)0386

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a „Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője” (2012/2002(INI))

2014/C 68 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2011. október 13-án elfogadott „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637) – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. október 13-án elfogadott „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637) – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” (1) című dokumentumról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” (1) című dokumentumról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0638),

| — | tekintettel a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítéséről (2) szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítéséről (2) szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (3) szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (3) szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2011. december 12-i„Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – Egy hatékonyabb megközelítés felé” című közös közleményre (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 12-i„Emberi jogok és demokrácia az Európai Unió külső tevékenységének középpontjában – Egy hatékonyabb megközelítés felé” című közös közleményre (COM(2011)0886),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott 2005. december 20-i, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló európai konszenzusra vonatkozó együttes nyilatkozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott 2005. december 20-i, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló európai konszenzusra vonatkozó együttes nyilatkozatra (4),

| — | tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra: „felelősségvállalás, harmonizáció, összehangolás, eredmények és kölcsönös elszámoltathatóság” (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra: „felelősségvállalás, harmonizáció, összehangolás, eredmények és kölcsönös elszámoltathatóság” (5),

| — | tekintettel a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. szeptember 4-i accrai cselekvési programra (6),

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében 2011. december 1-jén elfogadott busani partnerségre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében 2011. december 1-jén elfogadott busani partnerségre (7),

| — | tekintettel „Az Európai Uniónak a fejlesztési politika keretében zajló munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexéről” szóló, 2007. február 28-i bizottsági közleményre (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Uniónak a fejlesztési politika keretében zajló munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexéről” szóló, 2007. február 28-i bizottsági közleményre (COM(2007)0072),

| — | tekintettel a Bizottságnak a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről és a 2008/7/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatára (CΟΜ(2011)0594), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről és a 2008/7/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatára (CΟΜ(2011)0594),

| — | tekintettel az ENSZ és az egyéb hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetek égisze alatt a nemzetközi közösség által a fejlesztés és együttműködés terén tett és az Unió és tagállamai által is elfogadott valamennyi kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ és az egyéb hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetek égisze alatt a nemzetközi közösség által a fejlesztés és együttműködés terén tett és az Unió és tagállamai által is elfogadott valamennyi kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel „a millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladásról: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című 2010. június 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladásról: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című 2010. június 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozása: tanulságok és a jövőre” című 1905/2006/EK rendeletről szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozása: tanulságok és a jövőre” című 1905/2006/EK rendeletről szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (11),

| — | a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

a segélyhatékonyságról szóló negyedik magas szintű fórumról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Fejlesztési Támogatási Bizottság (DAC) által készített, az Európai Unió fejlesztési együttműködési szakpolitikáira és programjaira vonatkozó szakértői értékelésre (13), amelyet a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Támogatási Bizottsága 2012. április 24-én tett közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Támogatási Bizottság (DAC) által készített, az Európai Unió fejlesztési együttműködési szakpolitikáira és programjaira vonatkozó szakértői értékelésre (13), amelyet a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Támogatási Bizottsága 2012. április 24-én tett közzé,

| — | tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. február 16-i véleményére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. február 16-i véleményére (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0234/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0234/2012),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió fejlesztési politikájának fő célkitűzése a szegénység csökkentése, hosszú távon pedig felszámolása, |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió fejlesztési politikájának fő célkitűzése a szegénység csökkentése, hosszú távon pedig felszámolása,

| B. | mivel a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament által aláírt, a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus közösségi vívmányt képez; emlékeztet e dokumentum fontosságára és hatályára, amely a fejlődés terén az európai menetrenddel, valamint a vívmányokkal és az ezekből eredő iránymutatásokkal foglalkozik, |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament által aláírt, a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus közösségi vívmányt képez; emlékeztet e dokumentum fontosságára és hatályára, amely a fejlődés terén az európai menetrenddel, valamint a vívmányokkal és az ezekből eredő iránymutatásokkal foglalkozik,

| C. | mivel 2015 a millenniumi fejlesztési célok elérésének határideje, |
| --- | --- |

C.

mivel 2015 a millenniumi fejlesztési célok elérésének határideje,

| D. | mivel a változtatási programnak válaszokat kell adnia az alapjaiban átalakult világ kérdéseire, ahol a gazdagok és szegények közötti távolság minden országban, de különösen a fejlődő országokban tovább növekszik, |
| --- | --- |

D.

mivel a változtatási programnak válaszokat kell adnia az alapjaiban átalakult világ kérdéseire, ahol a gazdagok és szegények közötti távolság minden országban, de különösen a fejlődő országokban tovább növekszik,

| E. | mivel a globalizáció, bár a gazdagság jelentős forrása elsősorban a közepes jövedelmű országokban, nem járult hozzá a bizonytalanság, sőt a szegénység csökkentéséhez, aminek tökéletes megnyilvánulása az éhezők és az alultápláltak abszolút számának növekedése a világon, több közepes jövedelmű országban is, |
| --- | --- |

E.

mivel a globalizáció, bár a gazdagság jelentős forrása elsősorban a közepes jövedelmű országokban, nem járult hozzá a bizonytalanság, sőt a szegénység csökkentéséhez, aminek tökéletes megnyilvánulása az éhezők és az alultápláltak abszolút számának növekedése a világon, több közepes jövedelmű országban is,

| F. | mivel a Bizottság közleménye kimondja, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása és a jó kormányzás a fejlődés elengedhetetlen feltételeit képezik; és mivel ehhez tartozik annak szükségessége is, hogy megtalálják az egyes országok körülményeinek megfelelő intézkedéseket és feltételeket, ahol a fejlesztési együttműködés e formáját és szintjét az egyes partnerországok sajátos helyzetének megfelelően alakítják ki, amibe beletartozik a reformok megvalósításának képessége is, |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság közleménye kimondja, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása és a jó kormányzás a fejlődés elengedhetetlen feltételeit képezik; és mivel ehhez tartozik annak szükségessége is, hogy megtalálják az egyes országok körülményeinek megfelelő intézkedéseket és feltételeket, ahol a fejlesztési együttműködés e formáját és szintjét az egyes partnerországok sajátos helyzetének megfelelően alakítják ki, amibe beletartozik a reformok megvalósításának képessége is,

| G. | mivel a fejlesztési együttműködés az emberi fejlődésből és az emberi lény kiteljesedéséből áll, annak minden vetületében, amibe beletartozik a kulturális vetület is, |
| --- | --- |

G.

mivel a fejlesztési együttműködés az emberi fejlődésből és az emberi lény kiteljesedéséből áll, annak minden vetületében, amibe beletartozik a kulturális vetület is,

| H. | mivel a szinergiák fokozása, valamint a humanitárius segélyezés és a fejlesztési támogatás közötti stratégiai tagolás szükséges feltételek a rugalmasság fejlesztéséhez és egy fenntartható fejlesztési folyamat elindításához a sérülékeny vagy átalakulóban lévő országokban, amelyek népessége a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak közé tartozik, |
| --- | --- |

H.

mivel a szinergiák fokozása, valamint a humanitárius segélyezés és a fejlesztési támogatás közötti stratégiai tagolás szükséges feltételek a rugalmasság fejlesztéséhez és egy fenntartható fejlesztési folyamat elindításához a sérülékeny vagy átalakulóban lévő országokban, amelyek népessége a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak közé tartozik,

| I. | mivel – az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkének (3) bekezdése szerint – az Európai Unió egyik célja a fenntartható szociális piacgazdaság támogatása, és ennek érvényesülnie kell a fejlesztési politika és a szomszédsági politika vonatkozásában is, |
| --- | --- |

I.

mivel – az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkének (3) bekezdése szerint – az Európai Unió egyik célja a fenntartható szociális piacgazdaság támogatása, és ennek érvényesülnie kell a fejlesztési politika és a szomszédsági politika vonatkozásában is,

| J. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a fejlesztési politikát koherens módon kell végrehajtani, és mivel a fejlődő országok gazdasági növekedésének ösztönzésére hivatott intézkedéseknek elsősorban a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelmet kell szolgálniuk, nevezetesen az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés révén, |
| --- | --- |

J.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a fejlesztési politikát koherens módon kell végrehajtani, és mivel a fejlődő országok gazdasági növekedésének ösztönzésére hivatott intézkedéseknek elsősorban a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelmet kell szolgálniuk, nevezetesen az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés révén,

| K. | mivel el kell utasítani a hivatalos fejlesztési segély fogalommeghatározásának kiszélesítésére irányuló minden kísérletet, amelyek célja, hogy bevonják a meghatározásba a nemrégiben az Európai Bizottság által javasolt, „az egész Unióra kiterjedő megközelítést” és a „hivatalos fejlesztési segély kiegészítő koncepcióját (ODA+)”, valamint az olyan nem segélyjellegű tételeket, mint amilyenek a pénzügyi mozgások, a katonai kiadások, az adósságeltörlés – különösen az exporthitelekből származó adósságok eltörlése –, valamint az Európában a diákokra és menekültekre elköltött pénz, |
| --- | --- |

K.

mivel el kell utasítani a hivatalos fejlesztési segély fogalommeghatározásának kiszélesítésére irányuló minden kísérletet, amelyek célja, hogy bevonják a meghatározásba a nemrégiben az Európai Bizottság által javasolt, „az egész Unióra kiterjedő megközelítést” és a „hivatalos fejlesztési segély kiegészítő koncepcióját (ODA+)”, valamint az olyan nem segélyjellegű tételeket, mint amilyenek a pénzügyi mozgások, a katonai kiadások, az adósságeltörlés – különösen az exporthitelekből származó adósságok eltörlése –, valamint az Európában a diákokra és menekültekre elköltött pénz,

| L. | emlékeztetve a Bizottság azon szándékára, miszerint a differenciálás keretében fel kívánja számolni a közepes jövedelmű országok hivatalos fejlesztési segélyét, amint azt a változtatási program is tartalmazza, |
| --- | --- |

L.

emlékeztetve a Bizottság azon szándékára, miszerint a differenciálás keretében fel kívánja számolni a közepes jövedelmű országok hivatalos fejlesztési segélyét, amint azt a változtatási program is tartalmazza,

| M. | mivel a Bizottság által javasolt változtatási program célkitűzése a jelenlegi fejlesztési politika hatásának fokozása, az Európa 2020 stratégiát és az Európai Unió külügyi területre vonatkozó más érdekeinek megvalósítását a fejlesztési politikájának célkitűzéseivel összhangban kell megalkotni, |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság által javasolt változtatási program célkitűzése a jelenlegi fejlesztési politika hatásának fokozása, az Európa 2020 stratégiát és az Európai Unió külügyi területre vonatkozó más érdekeinek megvalósítását a fejlesztési politikájának célkitűzéseivel összhangban kell megalkotni,

| N. | mivel a nemzetközi döntéshozatali struktúrákat, például a G 20-t, amelyek a legszegényebb fejlődő országokat kizáró kormányzásra épülnek, demokratikus deficit jellemzi, |
| --- | --- |

N.

mivel a nemzetközi döntéshozatali struktúrákat, például a G 20-t, amelyek a legszegényebb fejlődő országokat kizáró kormányzásra épülnek, demokratikus deficit jellemzi,

| O. | mivel a Bizottság elemzést készített a fejlesztési politika jelenlegi hiányosságairól (a támogatás töredezettsége és párhuzamossága, ami abból adódik, hogy a donorok közötti munkamegosztás messze nem optimális), |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság elemzést készített a fejlesztési politika jelenlegi hiányosságairól (a támogatás töredezettsége és párhuzamossága, ami abból adódik, hogy a donorok közötti munkamegosztás messze nem optimális),

| P. | mivel az új napirend korlátozott számú olyan prioritást ír elő, amelyekkel jobban leküzdhetők az új kihívások, nevezetesen a pénzügyi válság hatása, az éghajlatváltozás, az energiaproblémák és az ismétlődő élelmiszerválságok, |
| --- | --- |

P.

mivel az új napirend korlátozott számú olyan prioritást ír elő, amelyekkel jobban leküzdhetők az új kihívások, nevezetesen a pénzügyi válság hatása, az éghajlatváltozás, az energiaproblémák és az ismétlődő élelmiszerválságok,

| 1. | véleménye szerint a változtatási program innovatív azáltal, hogy többek között a költségvetés-támogatás alkalmazását, a támogatások és kölcsönök ötvözését, valamint a magánszektor támogatását részesíti előnyben; úgy véli, hogy ezeknek az eszközöknek mindenekelőtt ahhoz kell hozzájárulniuk, hogy a fejlődő országok polgárai kiléphessenek a szegénységből és a segélyektől való függésből, valamint a jó közigazgatási és pénzügyi kormányzás elveinek alkalmazásához; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint a változtatási program innovatív azáltal, hogy többek között a költségvetés-támogatás alkalmazását, a támogatások és kölcsönök ötvözését, valamint a magánszektor támogatását részesíti előnyben; úgy véli, hogy ezeknek az eszközöknek mindenekelőtt ahhoz kell hozzájárulniuk, hogy a fejlődő országok polgárai kiléphessenek a szegénységből és a segélyektől való függésből, valamint a jó közigazgatási és pénzügyi kormányzás elveinek alkalmazásához;

| 2. | üdvözli, hogy a Tanács 2012. május 14-i következtetéseiben figyelembe vette mindazokat az alapelveket, amelyek feltételezik az EU fejlesztési együttműködését, mind pedig az Európai Parlament fejlesztési együttműködésre vonatkozó legutóbbi állásfoglalásaiban megfogalmazott néhány álláspontot; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a Tanács 2012. május 14-i következtetéseiben figyelembe vette mindazokat az alapelveket, amelyek feltételezik az EU fejlesztési együttműködését, mind pedig az Európai Parlament fejlesztési együttműködésre vonatkozó legutóbbi állásfoglalásaiban megfogalmazott néhány álláspontot;

| 3. | sajnálja, hogy hiányzik a politikai párbeszéd az intézményi szereplők között, ami rendkívül káros a fejlesztési politikák koherenciájára nézve; sajnálatát fejezi ki e tekintetben amiatt, hogy a bizottsági közlemény nem tudott a fejlesztési politikák koherenciájának gyakorlati megvalósítására javaslatokat előterjeszteni, a fejlesztési támogatásnak az egyéb uniós politikákhoz, nevezetesen a kereskedelem, a mezőgazdaság, valamint a halászat, uniós területére irányuló politikákkal való összekapcsolásával; ennek értelmében csatlakozik a Tanács azon észrevételéhez, „hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak és az Európai Bizottságnak szorosan együtt kell működnie annak érdekében, hogy nagyobb összhang alakuljon ki az EU külső fellépései és a politikák fejlesztési célú koherenciája között”; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy hiányzik a politikai párbeszéd az intézményi szereplők között, ami rendkívül káros a fejlesztési politikák koherenciájára nézve; sajnálatát fejezi ki e tekintetben amiatt, hogy a bizottsági közlemény nem tudott a fejlesztési politikák koherenciájának gyakorlati megvalósítására javaslatokat előterjeszteni, a fejlesztési támogatásnak az egyéb uniós politikákhoz, nevezetesen a kereskedelem, a mezőgazdaság, valamint a halászat, uniós területére irányuló politikákkal való összekapcsolásával; ennek értelmében csatlakozik a Tanács azon észrevételéhez, „hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak és az Európai Bizottságnak szorosan együtt kell működnie annak érdekében, hogy nagyobb összhang alakuljon ki az EU külső fellépései és a politikák fejlesztési célú koherenciája között”;

| 4. | rámutat arra, hogy az ötvözési mechanizmust jelenlegi állapotában az állami támogatások és a pénzintézetek kölcsöneinek, valamint egyéb kockázatmegosztási mechanizmusoknak az összekapcsolására javasolják a fejlesztést akadályozó költségvetési megszorításokat előidéző pénzügyi válság idején; kéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson egyértelmű tájékoztatást arról, hogy e mechanizmus hogyan szolgálja a hivatalos fejlesztési segélyek követelményein alapuló fejlesztési politika céljait, és az Európai Parlament hogyan gyakorolja majd az ellenőrzési hatáskörét; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy az ötvözési mechanizmust jelenlegi állapotában az állami támogatások és a pénzintézetek kölcsöneinek, valamint egyéb kockázatmegosztási mechanizmusoknak az összekapcsolására javasolják a fejlesztést akadályozó költségvetési megszorításokat előidéző pénzügyi válság idején; kéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson egyértelmű tájékoztatást arról, hogy e mechanizmus hogyan szolgálja a hivatalos fejlesztési segélyek követelményein alapuló fejlesztési politika céljait, és az Európai Parlament hogyan gyakorolja majd az ellenőrzési hatáskörét;

| 5. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság elő kívánja mozdítani az „inkluzív és fenntartható növekedés[t] a humán fejlesztés szolgálatában”, azonban sajnálja, hogy a dokumentum nem tartalmaz hivatkozást arra, hogy elő kell segíteni a méltányosabb elosztást; hangsúlyozza, hogy a fejlesztés szempontjából ennek az új eszköznek nem lehet más célja, mint a szegénység csökkentése és az egyenlőtlenségek felszámolása; figyelmeztet arra, hogy a gazdasági fejlődésre fordított megkülönböztetett figyelem és a magánszektor fejlesztésének önműködő újraelosztási hatásaiba vetett túlzott bizalom azzal a veszéllyel jár, hogy a növekedés nem lesz kiegyensúlyozott és inkluzív és megvalósulhat anélkül, hogy tényleges hatást gyakorolna a szegénység csökkentésére; kéri az Uniót, hogy ismételten fontolja meg politikáját a fenntartható fejlődésre irányuló politikák javára, amelybe beletartozik a kereskedelem, a javak újraelosztása és a társadalmi igazságosság, az egész népesség élet- és munkakörülményeinek javítása céljával mind a városokban, mind pedig a vidéki területeken; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság elő kívánja mozdítani az „inkluzív és fenntartható növekedés[t] a humán fejlesztés szolgálatában”, azonban sajnálja, hogy a dokumentum nem tartalmaz hivatkozást arra, hogy elő kell segíteni a méltányosabb elosztást; hangsúlyozza, hogy a fejlesztés szempontjából ennek az új eszköznek nem lehet más célja, mint a szegénység csökkentése és az egyenlőtlenségek felszámolása; figyelmeztet arra, hogy a gazdasági fejlődésre fordított megkülönböztetett figyelem és a magánszektor fejlesztésének önműködő újraelosztási hatásaiba vetett túlzott bizalom azzal a veszéllyel jár, hogy a növekedés nem lesz kiegyensúlyozott és inkluzív és megvalósulhat anélkül, hogy tényleges hatást gyakorolna a szegénység csökkentésére; kéri az Uniót, hogy ismételten fontolja meg politikáját a fenntartható fejlődésre irányuló politikák javára, amelybe beletartozik a kereskedelem, a javak újraelosztása és a társadalmi igazságosság, az egész népesség élet- és munkakörülményeinek javítása céljával mind a városokban, mind pedig a vidéki területeken;

| 6. | úgy véli, hogy pénzügyi, szabályozási, igazgatási és társadalmi szempontból a fejlődő országokban a vállalkozói szellem erősítése és a magánszféra fejlesztése érdekében a mikrovállalkozások és kkv-k létrehozása elengedhetetlen a megfelelő üzleti környezet létrehozásához a fejlődő országokban; úgy véli, hogy az Uniónak a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra háruló túlzott szabályozási terhek csökkentésére kell összpontosítania, és ezzel összefüggésben ösztönöznie és fokoznia kell a mikrohitelekhez és a mikrofinanszírozáshoz való hozzájutást; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy pénzügyi, szabályozási, igazgatási és társadalmi szempontból a fejlődő országokban a vállalkozói szellem erősítése és a magánszféra fejlesztése érdekében a mikrovállalkozások és kkv-k létrehozása elengedhetetlen a megfelelő üzleti környezet létrehozásához a fejlődő országokban; úgy véli, hogy az Uniónak a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra háruló túlzott szabályozási terhek csökkentésére kell összpontosítania, és ezzel összefüggésben ösztönöznie és fokoznia kell a mikrohitelekhez és a mikrofinanszírozáshoz való hozzájutást;

| 7. | úgy véli, hogy a változtatási programnak valódi politikai váltást kell hoznia azzal, hogy teljesíti a fejlődő országok népességének egyéni és kollektív jogait az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányban, a fejlődéshez való jogról szóló nyilatkozatban és a környezetvédelmet szolgáló szerződésekben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a változtatási programnak valódi politikai váltást kell hoznia azzal, hogy teljesíti a fejlődő országok népességének egyéni és kollektív jogait az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányban, a fejlődéshez való jogról szóló nyilatkozatban és a környezetvédelmet szolgáló szerződésekben meghatározottak szerint;

| 8. | úgy véli, hogy a tényleges földjogi rendszerek a fejlődő országokban elengedhetetlenül fontosak a szegénység felszámolásához és egy méltányos és befogadó társadalom létrehozásához; a változtatási program egyik célkitűzésének ezért a fejlődő országokban a biztonságos földjogi rendszerek létrehozásának és ezek megfelelő átvilágításának biztosítására kell irányulnia; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a tényleges földjogi rendszerek a fejlődő országokban elengedhetetlenül fontosak a szegénység felszámolásához és egy méltányos és befogadó társadalom létrehozásához; a változtatási program egyik célkitűzésének ezért a fejlődő országokban a biztonságos földjogi rendszerek létrehozásának és ezek megfelelő átvilágításának biztosítására kell irányulnia;

| 9. | ezzel összefüggésben megerősíti a társadalmi befogadás iránti kötelezettségvállalást, valamint azt a döntést, amely szerint összességében véve az uniós támogatások legalább 20 %-át az ENSZ által a millenniumi fejlesztési célokban meghatározott alapvető szociális szolgáltatásokra kell fordítani |
| --- | --- |

9.

ezzel összefüggésben megerősíti a társadalmi befogadás iránti kötelezettségvállalást, valamint azt a döntést, amely szerint összességében véve az uniós támogatások legalább 20 %-át az ENSZ által a millenniumi fejlesztési célokban meghatározott alapvető szociális szolgáltatásokra kell fordítani

| 10. | rámutat arra, hogy a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek mintegy 82 %-a a szegénységi küszöb alatt él; rendkívül fontosnak tartja ezért, hogy a változtatási program végrehajtsa az Unió által már aláírt, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 32. cikkét, amely elismeri, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára elérhetővé és befogadóvá kell tenni a nemzetközi együttműködést; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek mintegy 82 %-a a szegénységi küszöb alatt él; rendkívül fontosnak tartja ezért, hogy a változtatási program végrehajtsa az Unió által már aláírt, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 32. cikkét, amely elismeri, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára elérhetővé és befogadóvá kell tenni a nemzetközi együttműködést;

| 11. | kéri az uniós tagállamok nemzeti parlamentjeinek képviselőit, hogy tartsanak éves ülést az Európai Parlamenttel a fejlesztési támogatások következetes elköltésének és a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

kéri az uniós tagállamok nemzeti parlamentjeinek képviselőit, hogy tartsanak éves ülést az Európai Parlamenttel a fejlesztési támogatások következetes elköltésének és a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosítása érdekében;

| 12. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság a szegénységet helyezi új „differenciálási” politikájának középpontjába; megállapítja azonban, hogy a szegénységi küszöb alatti jövedelemmel rendelkező emberek 70 %-a a közepes jövedelmű országokban él – amelyek közül több, nevezetesen a kis fejlődő szigetállamok (SIDS), továbbra is sérülékeny és kiszolgáltatott –, ezért sajnálattal jegyzi meg, hogy ezekben az országokban a szegények nem férnek hozzá az oktatáshoz és az egészségügyhöz, és nem részesülnek a gazdasági növekedés egyéb előnyeiből sem, és ezért a helyzetért ezek az államok felelősek; felhívja a Bizottságot, hogy a differenciálási koncepció végrehajtása érdekében vegye fel a kiszolgáltatottság kritériumát az új fejlesztési együttműködési eszköz és a jelenleg tárgyalt 11. EFA közös programozási iránymutatásaiba, és ne csupán a GNI-t vegye figyelembe egy országon belül, hanem a szegénységet, a humán fejlesztést és az egyenlőtlenségeket is; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság a szegénységet helyezi új „differenciálási” politikájának középpontjába; megállapítja azonban, hogy a szegénységi küszöb alatti jövedelemmel rendelkező emberek 70 %-a a közepes jövedelmű országokban él – amelyek közül több, nevezetesen a kis fejlődő szigetállamok (SIDS), továbbra is sérülékeny és kiszolgáltatott –, ezért sajnálattal jegyzi meg, hogy ezekben az országokban a szegények nem férnek hozzá az oktatáshoz és az egészségügyhöz, és nem részesülnek a gazdasági növekedés egyéb előnyeiből sem, és ezért a helyzetért ezek az államok felelősek; felhívja a Bizottságot, hogy a differenciálási koncepció végrehajtása érdekében vegye fel a kiszolgáltatottság kritériumát az új fejlesztési együttműködési eszköz és a jelenleg tárgyalt 11. EFA közös programozási iránymutatásaiba, és ne csupán a GNI-t vegye figyelembe egy országon belül, hanem a szegénységet, a humán fejlesztést és az egyenlőtlenségeket is;

| 13. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy teljesítsék az „emberi jogokon alapuló megközelítésre” tett ígéretüket az egész fejlesztési együttműködési folyamatban; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy teljesítsék az „emberi jogokon alapuló megközelítésre” tett ígéretüket az egész fejlesztési együttműködési folyamatban;

| 14. | hangsúlyozza minden állami és nem állami szereplő felelősségét stratégiáiknak a szegénység felszámolására történő összpontosításában; hangsúlyozza egyrészt az EU felelősségét, amely szerint 2015-ig teljesítenie kell a 0,7 %-os célkitűzését, másrészt pedig azt, hogy a feltörekvő országokban a helyzet természetéből adódóan a belső szolidaritásukból fakadó eszközökkel küzdenek a szegénység ellen; üdvözli ezért a Tanács következtetéseit, amelyekben az Uniót arra ösztönzi, hogy „folytassa a szegénység visszaszorításáról és az egyenlőtlenségek elleni küzdelemről a politikai párbeszédet a fejlettebb országokkal”; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza minden állami és nem állami szereplő felelősségét stratégiáiknak a szegénység felszámolására történő összpontosításában; hangsúlyozza egyrészt az EU felelősségét, amely szerint 2015-ig teljesítenie kell a 0,7 %-os célkitűzését, másrészt pedig azt, hogy a feltörekvő országokban a helyzet természetéből adódóan a belső szolidaritásukból fakadó eszközökkel küzdenek a szegénység ellen; üdvözli ezért a Tanács következtetéseit, amelyekben az Uniót arra ösztönzi, hogy „folytassa a szegénység visszaszorításáról és az egyenlőtlenségek elleni küzdelemről a politikai párbeszédet a fejlettebb országokkal”;

| 15. | hangsúlyozza, hogy nemzedékek közötti szolidaritásra van szükség; ennek fényében kéri a Bizottságot, hogy fogadja el a családnak az EU fejlesztési céljainak elérését szolgáló egyetemes irányító elvként történő általános érvényesítését; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy nemzedékek közötti szolidaritásra van szükség; ennek fényében kéri a Bizottságot, hogy fogadja el a családnak az EU fejlesztési céljainak elérését szolgáló egyetemes irányító elvként történő általános érvényesítését;

| 16. | kéri, hogy alakítsanak ki egyértelmű kapcsolatot a segélyezés, a rehabilitáció és a fejlődés között, különösen a folyamatos élelmiszerválság fényében, és hangsúlyozza, hogy hatékony és tartós segítségre van szükség az állami és a magánszféra közötti partnerségek és a vállalatok társadalmi felelősségvállalása révén; megismétli a Parlament és a Tanács által a Bizottsághoz intézett felhívást, hogy biztosítson egyértelműbb stratégiákat, amelyek jobban összpontosítanak az élelmezésbiztonsági irányítást megvalósító élelmezésre és az élelmiszerárak változékonyságának 2012 végéig történő csökkentésére; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy alakítsanak ki egyértelmű kapcsolatot a segélyezés, a rehabilitáció és a fejlődés között, különösen a folyamatos élelmiszerválság fényében, és hangsúlyozza, hogy hatékony és tartós segítségre van szükség az állami és a magánszféra közötti partnerségek és a vállalatok társadalmi felelősségvállalása révén; megismétli a Parlament és a Tanács által a Bizottsághoz intézett felhívást, hogy biztosítson egyértelműbb stratégiákat, amelyek jobban összpontosítanak az élelmezésbiztonsági irányítást megvalósító élelmezésre és az élelmiszerárak változékonyságának 2012 végéig történő csökkentésére;

| 17. | úgy véli, hogy rendkívül fontos az alultápláltság kérdésének kezelése, mivel ez továbbra is az egészségügyre nehezedő legfőbb teher a fejlődő országokban; ennek érdekében az élelmezésre, az egészségre és a táplálkozásra irányuló egyedi befektetéseket kér, elismerve, hogy az anyák és a gyermekek táplálkozásának javítása kulcsfontosságú a szegénység felszámolásában és a fenntartható növekedés elérésében; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy rendkívül fontos az alultápláltság kérdésének kezelése, mivel ez továbbra is az egészségügyre nehezedő legfőbb teher a fejlődő országokban; ennek érdekében az élelmezésre, az egészségre és a táplálkozásra irányuló egyedi befektetéseket kér, elismerve, hogy az anyák és a gyermekek táplálkozásának javítása kulcsfontosságú a szegénység felszámolásában és a fenntartható növekedés elérésében;

| 18. | 6. elengedhetetlennek tartja, hogy a közepes jövedelmű országok jövedelmük egyre jelentősebb részét fordítsák szociális célokra, nevezetesen az adózási rendszerek és más belső újraelosztási és szociális védelmi rendszerek fejlesztésével, aminek köszönhetően az EU fokozatosan karcsúsíthatja a még működő fejlesztési programjait a legszegényebb országok javára, és egyúttal különösen a szociális területeken kiterjedt partnerséget tarthat fenn a közepes jövedelmű országokkal; |
| --- | --- |

18.

6. elengedhetetlennek tartja, hogy a közepes jövedelmű országok jövedelmük egyre jelentősebb részét fordítsák szociális célokra, nevezetesen az adózási rendszerek és más belső újraelosztási és szociális védelmi rendszerek fejlesztésével, aminek köszönhetően az EU fokozatosan karcsúsíthatja a még működő fejlesztési programjait a legszegényebb országok javára, és egyúttal különösen a szociális területeken kiterjedt partnerséget tarthat fenn a közepes jövedelmű országokkal;

| 19. | jóváhagyja a differenciálás fogalmát; kéri ugyanakkor a Bizottságot, hogy állapodjon meg a közepes jövedelmű országok tekintetében a hivatalos fejlesztési segély (ODA) fokozatos csökkentésének menetrendjéről, és fokozatosan vonja be őket az észak–dél–dél típusú háromoldalú együttműködésekbe; továbbá kéri, hogy e fokozatos csökkentést minden esetben a segélyek kiszámíthatósága elvének figyelembevételével hajtsák végre; felszólítja továbbá az Európai Uniót arra, hogy vegye fontolóra a közvetlen együttműködés eszközeit a közepes jövedelmű országok regionális szegénységklasztereivel; |
| --- | --- |

19.

jóváhagyja a differenciálás fogalmát; kéri ugyanakkor a Bizottságot, hogy állapodjon meg a közepes jövedelmű országok tekintetében a hivatalos fejlesztési segély (ODA) fokozatos csökkentésének menetrendjéről, és fokozatosan vonja be őket az észak–dél–dél típusú háromoldalú együttműködésekbe; továbbá kéri, hogy e fokozatos csökkentést minden esetben a segélyek kiszámíthatósága elvének figyelembevételével hajtsák végre; felszólítja továbbá az Európai Uniót arra, hogy vegye fontolóra a közvetlen együttműködés eszközeit a közepes jövedelmű országok regionális szegénységklasztereivel;

| 20. | javasolja, hogy vegyék fontolóra egy nemzetközi konferencia megszervezését a BRICS országok részvételével, ahol egyrészt megtárgyalnák a millenniumi fejlesztési célok jövőbeni finanszírozását, másrészt előmozdítanák a háromoldalú, egy északi donor ország, egy feltörekvő ország és egy fejlődő ország részvételével működő együttműködéseket; rámutat arra, hogy a „fejlesztési hatékonyság” koncepciója azon túl, hogy hasznos a politikák fejlesztési célú koherenciájának méréséhez, lehetőséget nyújt a BRICS országokkal folytatott párbeszéd elmélyítésére, mivel ezt a koncepciót részesítik előnyben a fejlesztési együttműködésben megjelenő donorok; |
| --- | --- |

20.

javasolja, hogy vegyék fontolóra egy nemzetközi konferencia megszervezését a BRICS országok részvételével, ahol egyrészt megtárgyalnák a millenniumi fejlesztési célok jövőbeni finanszírozását, másrészt előmozdítanák a háromoldalú, egy északi donor ország, egy feltörekvő ország és egy fejlődő ország részvételével működő együttműködéseket; rámutat arra, hogy a „fejlesztési hatékonyság” koncepciója azon túl, hogy hasznos a politikák fejlesztési célú koherenciájának méréséhez, lehetőséget nyújt a BRICS országokkal folytatott párbeszéd elmélyítésére, mivel ezt a koncepciót részesítik előnyben a fejlesztési együttműködésben megjelenő donorok;

| 21. | üdvözli az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság fontosságát a változtatási programban; sürgeti az Európai Uniót, hogy fejtsen ki további erőfeszítéseket az emberi jogok és a demokrácia hatékonyabbá tétele érdekében a fejlesztési együttműködésen keresztül, és biztosítsa, hogy az EU fejlesztési programjai hozzájáruljanak ahhoz, hogy a partnerországok teljesítsék az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság fontosságát a változtatási programban; sürgeti az Európai Uniót, hogy fejtsen ki további erőfeszítéseket az emberi jogok és a demokrácia hatékonyabbá tétele érdekében a fejlesztési együttműködésen keresztül, és biztosítsa, hogy az EU fejlesztési programjai hozzájáruljanak ahhoz, hogy a partnerországok teljesítsék az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeiket;

| 22. | támogatja a Bizottságot abban a szándékában, hogy kizárólag akkor nyújtson költségvetés-támogatást valamely partner részére, ha az politikai párbeszéd keretében kötelezettséget vállal arra, hogy a szociális ágazatok fejlesztésének célkitűzését költségvetési prioritásként kezeli; úgy véli, hogy a költségvetés-támogatásnak szorosabban kell kapcsolódnia a kedvezményezett országokban jellemző emberi jogi és kormányzati helyzethez; megismétli azon kérését, hogy e tekintetben állapítsanak meg részletesebb kritériumokat a költségvetés-támogatás odaítélésére; |
| --- | --- |

22.

támogatja a Bizottságot abban a szándékában, hogy kizárólag akkor nyújtson költségvetés-támogatást valamely partner részére, ha az politikai párbeszéd keretében kötelezettséget vállal arra, hogy a szociális ágazatok fejlesztésének célkitűzését költségvetési prioritásként kezeli; úgy véli, hogy a költségvetés-támogatásnak szorosabban kell kapcsolódnia a kedvezményezett országokban jellemző emberi jogi és kormányzati helyzethez; megismétli azon kérését, hogy e tekintetben állapítsanak meg részletesebb kritériumokat a költségvetés-támogatás odaítélésére;

| 23. | bár elismeri a fejlesztés és a biztonság közötti kapcsolatot, meggyőződése, hogy az EU fejlesztési költségvetését továbbra is külön kell kezelni a biztonsággal kapcsolatos területek finanszírozásától, ami belügyi kérdés; |
| --- | --- |

23.

bár elismeri a fejlesztés és a biztonság közötti kapcsolatot, meggyőződése, hogy az EU fejlesztési költségvetését továbbra is külön kell kezelni a biztonsággal kapcsolatos területek finanszírozásától, ami belügyi kérdés;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a fejlesztés és a migráció kapcsolatát; kitart amellett, hogy az e területre vonatkozó fejlesztési költségvetésnek egy integrált regionális fejlesztési terv céljait kell támogatnia a fő bevándorlási térségekben, amelyekbe beletartoznak a munkahelyteremtés, az ivóvíz-infrastruktúrák létesítése, az elektromos áram, az egészségügyi központok, iskolák stb.; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a fejlesztés és a migráció kapcsolatát; kitart amellett, hogy az e területre vonatkozó fejlesztési költségvetésnek egy integrált regionális fejlesztési terv céljait kell támogatnia a fő bevándorlási térségekben, amelyekbe beletartoznak a munkahelyteremtés, az ivóvíz-infrastruktúrák létesítése, az elektromos áram, az egészségügyi központok, iskolák stb.;

| 25. | úgy véli, hogy az új emberi jogi stratégia – amely vonatkozik mind a gazdasági, szociális és oktatási jogokra, mind pedig az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában már szereplő jogokra – valószínűleg hatással lesz a költségvetési támogatás szabályaira; szót emel az e területre vonatkozó pozitív és súlyozott feltételek mellett, amelyek – a többéves partnerség alatt elért vívmányok megőrzését szem előtt tartó – dinamikus megközelítésen alapulnak, és amelyeknek az EU pénzügyi támogatásának végrehajtására vonatkozó különböző szabályok alkalmazására irányuló politikai párbeszéden alapuló partnerségben kell megvalósulniuk; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az új emberi jogi stratégia – amely vonatkozik mind a gazdasági, szociális és oktatási jogokra, mind pedig az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában már szereplő jogokra – valószínűleg hatással lesz a költségvetési támogatás szabályaira; szót emel az e területre vonatkozó pozitív és súlyozott feltételek mellett, amelyek – a többéves partnerség alatt elért vívmányok megőrzését szem előtt tartó – dinamikus megközelítésen alapulnak, és amelyeknek az EU pénzügyi támogatásának végrehajtására vonatkozó különböző szabályok alkalmazására irányuló politikai párbeszéden alapuló partnerségben kell megvalósulniuk;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, az Európai Tanácsot és a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a kisebbségek jogaira, és ragaszkodik ahhoz, hogy a fejlesztési programokba foglaljanak bele emberi jogi és a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó feltétel nélküli záradékokat, többek között a nemi alapú, a faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, valamint a HIV/AIDS betegek ellen irányuló megkülönböztetés tekintetében; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, az Európai Tanácsot és a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a kisebbségek jogaira, és ragaszkodik ahhoz, hogy a fejlesztési programokba foglaljanak bele emberi jogi és a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó feltétel nélküli záradékokat, többek között a nemi alapú, a faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, valamint a HIV/AIDS betegek ellen irányuló megkülönböztetés tekintetében;

| 27. | csatlakozik a Tanács azon felhívásához, amelyben kéri a fejlesztés jogokon alapuló megközelítésének elfogadását, amellyel az EU elismeri különösen az alapvető szolgáltatásokhoz való egyetemes és megkülönböztetésmentes hozzáféréshez, a demokratikus politikai folyamatokban való részvételhez való jogot, az átláthatóságot és a felelősségvállalást, az igazságszolgáltatást és a jogállamiságot, a szegény és kiszolgáltatott csoportokra helyezve a hangsúlyt; |
| --- | --- |

27.

csatlakozik a Tanács azon felhívásához, amelyben kéri a fejlesztés jogokon alapuló megközelítésének elfogadását, amellyel az EU elismeri különösen az alapvető szolgáltatásokhoz való egyetemes és megkülönböztetésmentes hozzáféréshez, a demokratikus politikai folyamatokban való részvételhez való jogot, az átláthatóságot és a felelősségvállalást, az igazságszolgáltatást és a jogállamiságot, a szegény és kiszolgáltatott csoportokra helyezve a hangsúlyt;

| 28. | sajnálja ugyanakkor, hogy a Bizottság közleményében az emberi jogok főként az átfogóbb értelemben vett felelősségteljes kormányzás feltételeinek részeként jelenik meg, ami a fejlesztés szempontjából csak eszközértékűnek tűnik; rámutat arra, hogy a fejlesztés emberi jogokon alapuló megközelítése nem korlátozható a feltételekre, és az emberi jogok integrált értelmezésére van szükség, amelyen keresztül egyenlő figyelmet fordítanak a polgári, kulturális, gazdasági és szociális jogokra, és a fejlődés elsősorban emberi fejlődésként értendő; |
| --- | --- |

28.

sajnálja ugyanakkor, hogy a Bizottság közleményében az emberi jogok főként az átfogóbb értelemben vett felelősségteljes kormányzás feltételeinek részeként jelenik meg, ami a fejlesztés szempontjából csak eszközértékűnek tűnik; rámutat arra, hogy a fejlesztés emberi jogokon alapuló megközelítése nem korlátozható a feltételekre, és az emberi jogok integrált értelmezésére van szükség, amelyen keresztül egyenlő figyelmet fordítanak a polgári, kulturális, gazdasági és szociális jogokra, és a fejlődés elsősorban emberi fejlődésként értendő;

| 29. | ezzel összefüggésben emlékeztet annak fontosságára, hogy az EU elismerje e partnerországok fejlődéshez való jogát, és a donor országok számára e jogból fakadó kötelezettségeket; |
| --- | --- |

29.

ezzel összefüggésben emlékeztet annak fontosságára, hogy az EU elismerje e partnerországok fejlődéshez való jogát, és a donor országok számára e jogból fakadó kötelezettségeket;

| 30. | az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) során elfogadott cselekvési programmal összhangban felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a jogokon alapuló megközelítést a népességi és fejlesztési program esetében, nevezetesen a civil társadalmi szervezetekkel és az ENSZ ügynökségeivel, például az ENSZ Népesedési Alapjával folytatott együttműködésen keresztül; |
| --- | --- |

30.

az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) során elfogadott cselekvési programmal összhangban felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a jogokon alapuló megközelítést a népességi és fejlesztési program esetében, nevezetesen a civil társadalmi szervezetekkel és az ENSZ ügynökségeivel, például az ENSZ Népesedési Alapjával folytatott együttműködésen keresztül;

| 31. | arra ösztönzi a Tanácsot, hogy tegyen lépéseket a jól megtervezett hatékony pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó bizottsági javaslattal kapcsolatban, ami a bevételek növelése érdekében az inkluzív átfogó fejlesztési prioritások eléréséhez lett tervezve; |
| --- | --- |

31.

arra ösztönzi a Tanácsot, hogy tegyen lépéseket a jól megtervezett hatékony pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó bizottsági javaslattal kapcsolatban, ami a bevételek növelése érdekében az inkluzív átfogó fejlesztési prioritások eléréséhez lett tervezve;

| 32. | nyomatékosan emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hivatalos fejlesztési segélynek továbbra is a szegénység felszámolására irányuló európai fejlesztési együttműködési politika gerincét kell képeznie; ennélfogva hangsúlyozza, hogy ha széles körben kívánják előmozdítani a fejlesztési finanszírozás innovatív forrásait, akkor azoknak kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, azokat a szegények javát szolgáló tevékenység keretében kell felhasználni, és semmilyen módon nem helyettesíthetik a hivatalos fejlesztési segélyt; |
| --- | --- |

32.

nyomatékosan emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hivatalos fejlesztési segélynek továbbra is a szegénység felszámolására irányuló európai fejlesztési együttműködési politika gerincét kell képeznie; ennélfogva hangsúlyozza, hogy ha széles körben kívánják előmozdítani a fejlesztési finanszírozás innovatív forrásait, akkor azoknak kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, azokat a szegények javát szolgáló tevékenység keretében kell felhasználni, és semmilyen módon nem helyettesíthetik a hivatalos fejlesztési segélyt;

| 33. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy e feltételt megköveteljék, a hivatalos fejlesztési segély bizonyos szétosztási szabályainak és a költségvetés támogatásának alkalmazása esetén az intézményeknek erőseknek és működőképeseknek kell lenniük, a kedvezményezett országokban a parlamenteknek, számvevőszékeknek, a civil társadalomnak és a regionális és helyi hatóságoknak demokratikus ellenőrzésnek kell alávetniük a költségvetéseket, az EU-nak pedig garanciákat kell nyújtania az uniós támogatás folyamatosságára és tervezhetőségre; üdvözli, hogy a Tanács átvette ezeket az ajánlásokat a következtetéseiben; kitart amellett, hogy folytatni kell és általánossá kell tenni az „MFC-szerződések” rendszerét; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy ahhoz, hogy e feltételt megköveteljék, a hivatalos fejlesztési segély bizonyos szétosztási szabályainak és a költségvetés támogatásának alkalmazása esetén az intézményeknek erőseknek és működőképeseknek kell lenniük, a kedvezményezett országokban a parlamenteknek, számvevőszékeknek, a civil társadalomnak és a regionális és helyi hatóságoknak demokratikus ellenőrzésnek kell alávetniük a költségvetéseket, az EU-nak pedig garanciákat kell nyújtania az uniós támogatás folyamatosságára és tervezhetőségre; üdvözli, hogy a Tanács átvette ezeket az ajánlásokat a következtetéseiben; kitart amellett, hogy folytatni kell és általánossá kell tenni az „MFC-szerződések” rendszerét;

| 34. | úgy véli, hogy az ODA hivatalos közzététele csak elégtelen mértékben tükrözi az e területen valójában rendelkezésre álló eszközöket; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az ODA hivatalos közzététele csak elégtelen mértékben tükrözi az e területen valójában rendelkezésre álló eszközöket;

| 35. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a politikai párbeszédet, különösen az EU három intézménye között a konszenzus és részvétel meglévő szintjének és az európai fejlesztési konszenzus elfogadásakor 2005-ben meglévő kötelezettségvállalások megszilárdítása érdekében, amelyeknek továbbra is az a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvi keretét kell képezniük; úgy véli ezért, hogy az új program csak a konszenzussal összeegyeztethető eszköz lehet, ami hatékonyabb fejlesztési politikát eredményez az EU fejlesztési együttműködésének létfontosságú célkitűzését – a szegénység felszámolását – szolgálva, elsősorban a millenniumi fejlesztési célok közül az egészségügyi és az oktatási célkitűzések megvalósítását célzó erőfeszítések révén, a fenntartható fejlődéssel összefüggésben; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a politikai párbeszédet, különösen az EU három intézménye között a konszenzus és részvétel meglévő szintjének és az európai fejlesztési konszenzus elfogadásakor 2005-ben meglévő kötelezettségvállalások megszilárdítása érdekében, amelyeknek továbbra is az a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvi keretét kell képezniük; úgy véli ezért, hogy az új program csak a konszenzussal összeegyeztethető eszköz lehet, ami hatékonyabb fejlesztési politikát eredményez az EU fejlesztési együttműködésének létfontosságú célkitűzését – a szegénység felszámolását – szolgálva, elsősorban a millenniumi fejlesztési célok közül az egészségügyi és az oktatási célkitűzések megvalósítását célzó erőfeszítések révén, a fenntartható fejlődéssel összefüggésben;

| 36. | meg kívánja őrizni az EU valamennyi intézményi szereplőjének konszenzusos jellegét a fejlesztési együttműködésben a 2005. december 20-án meghatározottaknak megfelelően, és ennek szellemében kéri az Unió külkapcsolatokért és a biztonságpolitikáért felelős főképviselőjét, hogy adja aláírását az európai fejlesztési konszenzushoz, mivel az általa vezetett Európai Külügyi Szolgálatnak a programozásban nagy felelőssége van; |
| --- | --- |

36.

meg kívánja őrizni az EU valamennyi intézményi szereplőjének konszenzusos jellegét a fejlesztési együttműködésben a 2005. december 20-án meghatározottaknak megfelelően, és ennek szellemében kéri az Unió külkapcsolatokért és a biztonságpolitikáért felelős főképviselőjét, hogy adja aláírását az európai fejlesztési konszenzushoz, mivel az általa vezetett Európai Külügyi Szolgálatnak a programozásban nagy felelőssége van;

| 37. | úgy véli, hogy a fejlesztési segélyek folyósítása terén a világ első számú szereplőjeként az Uniónak teljes mértékben vállalnia kell az ezzel járó felelősséget, hatékonyabban kell érvényesítenie és felhasználnia politikai potenciálját, és a fejlesztési kérdések területén meg kell erősítenie nemzetközi szintű vezető szerepét, elsősorban a felelősségteljes kormányzás elveinek terjesztésével és a helyi szereplők képzésével – mindehhez határozottan élnie kell az Európai Unió működéséről szóló szerződés 210. cikkében ráruházott hatáskörrel, amely szerint megtehet minden hasznos kezdeményezést annak érdekében, hogy előmozdítsa az Unió és a tagállamok fejlesztési együttműködésre irányuló politikáinak összehangolását és a segély–programokra vonatkozó konzultációt; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a fejlesztési segélyek folyósítása terén a világ első számú szereplőjeként az Uniónak teljes mértékben vállalnia kell az ezzel járó felelősséget, hatékonyabban kell érvényesítenie és felhasználnia politikai potenciálját, és a fejlesztési kérdések területén meg kell erősítenie nemzetközi szintű vezető szerepét, elsősorban a felelősségteljes kormányzás elveinek terjesztésével és a helyi szereplők képzésével – mindehhez határozottan élnie kell az Európai Unió működéséről szóló szerződés 210. cikkében ráruházott hatáskörrel, amely szerint megtehet minden hasznos kezdeményezést annak érdekében, hogy előmozdítsa az Unió és a tagállamok fejlesztési együttműködésre irányuló politikáinak összehangolását és a segély–programokra vonatkozó konzultációt;

| 38. | sajnálja, hogy a Bizottság kizárólag a Tanácsot kéri, hogy hagyja jóvá a változtatási programját, és mindezt azon körülmény ellenére, hogy a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint a demokratikus ellenőrzést teljes egészében alkalmazni kell a fejlesztési politika végrehajtásának területén; hangsúlyozza, hogy a működőképesség eléréséhez az uniós együttműködés földrajzi, tematikus és ágazati prioritásainak bármilyen megváltoztatásáról a Parlamentnek és a Tanácsnak együtt kellene döntenie a fejlesztési együttműködés finanszírozása esetében, amely a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

38.

sajnálja, hogy a Bizottság kizárólag a Tanácsot kéri, hogy hagyja jóvá a változtatási programját, és mindezt azon körülmény ellenére, hogy a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint a demokratikus ellenőrzést teljes egészében alkalmazni kell a fejlesztési politika végrehajtásának területén; hangsúlyozza, hogy a működőképesség eléréséhez az uniós együttműködés földrajzi, tematikus és ágazati prioritásainak bármilyen megváltoztatásáról a Parlamentnek és a Tanácsnak együtt kellene döntenie a fejlesztési együttműködés finanszírozása esetében, amely a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartozik;

| 39. | üdvözli, hogy a tagállamok a szorosabb együttműködésre összpontosítanak a közös programozás kialakításával, egységes uniós költségvetési támogatási szerződésekkel és az eredmények mérésére és közlésére, valamint az emberi jogi feltételekre irányuló közös uniós hálózatokkal; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy a tagállamok a szorosabb együttműködésre összpontosítanak a közös programozás kialakításával, egységes uniós költségvetési támogatási szerződésekkel és az eredmények mérésére és közlésére, valamint az emberi jogi feltételekre irányuló közös uniós hálózatokkal;

| 40. | meggyőződése, hogy a fejlesztés oktatását szolgáló támogatás magas szintjének fenntartása elengedhetetlen, mivel elősegíti a közvélemény szükséges tájékoztatását a fejlesztési kérdésekről; |
| --- | --- |

40.

meggyőződése, hogy a fejlesztés oktatását szolgáló támogatás magas szintjének fenntartása elengedhetetlen, mivel elősegíti a közvélemény szükséges tájékoztatását a fejlesztési kérdésekről;

| 41. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy „EU-nak arra kell törekednie, hogy segítse a törékeny helyzetű országokat”; megjegyzi ugyanakkor, hogy a kétoldalú kapcsolat nem feltétlenül elegendő ehhez, tekintettel az új költségvetési keretre és arra, hogy az ilyen helyzetű országokban gyakran nincsen működő kormány vagy jogrendszer; felszólítja ezért az Uniót, hogy az adott régió harmadik országaival közösen munkálkodjon a partnerországok intézményei, jogállamisága és igazságszolgáltatási rendszerei fejlesztésének és működésének támogatásán; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy „EU-nak arra kell törekednie, hogy segítse a törékeny helyzetű országokat”; megjegyzi ugyanakkor, hogy a kétoldalú kapcsolat nem feltétlenül elegendő ehhez, tekintettel az új költségvetési keretre és arra, hogy az ilyen helyzetű országokban gyakran nincsen működő kormány vagy jogrendszer; felszólítja ezért az Uniót, hogy az adott régió harmadik országaival közösen munkálkodjon a partnerországok intézményei, jogállamisága és igazságszolgáltatási rendszerei fejlesztésének és működésének támogatásán;

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy fejlessze ki azokat az eszközöket, amelyek a humanitárius és a fejlesztési segély közötti stratégiai tagolás biztosításához szükségesek érzékeny helyzetekben, válságokban és válság utáni helyzetekben a népesség és az érintett országok rugalmasságának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy fejlessze ki azokat az eszközöket, amelyek a humanitárius és a fejlesztési segély közötti stratégiai tagolás biztosításához szükségesek érzékeny helyzetekben, válságokban és válság utáni helyzetekben a népesség és az érintett országok rugalmasságának fokozása érdekében;

| 43. | ismételten kéri, hogy amikor a 11. EFA-ra irányuló javaslatba a változtatási program elfogadását követően bármilyen új politikai iránymutatás kerül, az legyen összeegyeztethető a Cotonoui Megállapodás szellemével és betűjével; |
| --- | --- |

43.

ismételten kéri, hogy amikor a 11. EFA-ra irányuló javaslatba a változtatási program elfogadását követően bármilyen új politikai iránymutatás kerül, az legyen összeegyeztethető a Cotonoui Megállapodás szellemével és betűjével;

| 44. | nélkülözhetetlennek tartja az EU fejlesztési együttműködési politikájában rejlő komparatív előnyök kiemelését, és ezért kéri a Bizottságot, hogy az OECD segítségével határozzon meg egy olyan módszertant, amely segít felmérni saját politikája hatásait és összehasonlítani azt a többi szereplő – nevezetesen az úgynevezett „feltörekvő” gazdaságok – politikájának hatásával; |
| --- | --- |

44.

nélkülözhetetlennek tartja az EU fejlesztési együttműködési politikájában rejlő komparatív előnyök kiemelését, és ezért kéri a Bizottságot, hogy az OECD segítségével határozzon meg egy olyan módszertant, amely segít felmérni saját politikája hatásait és összehasonlítani azt a többi szereplő – nevezetesen az úgynevezett „feltörekvő” gazdaságok – politikájának hatásával;

| 45. | emlékeztet arra, hogy a konszenzus által mostantól összefogott 28 szereplő koherens fellépésére van szükség, és nyomatékosan kéri a helyzet közös értelmezését, valamint a stratégiai tétek közös szemléletének kialakítását; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy a konszenzus által mostantól összefogott 28 szereplő koherens fellépésére van szükség, és nyomatékosan kéri a helyzet közös értelmezését, valamint a stratégiai tétek közös szemléletének kialakítását;

| 46. | kéri egy független gondolkodó csoport létrehozását, amely igazgatásilag a Bizottsághoz tartozik, és amelynek célja az elemzési és tanácsadási képesség fejlesztése az együttműködés valamennyi európai szereplője számára, egy jól összehangolt és koherens politika hozzáadott értékének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

46.

kéri egy független gondolkodó csoport létrehozását, amely igazgatásilag a Bizottsághoz tartozik, és amelynek célja az elemzési és tanácsadási képesség fejlesztése az együttműködés valamennyi európai szereplője számára, egy jól összehangolt és koherens politika hozzáadott értékének biztosítása érdekében;

| 47. | támogatja a Bizottságot azon szándékában, hogy az EU által az összes partnerországban folytatott tevékenységeket a prioritást élvező ágazatok egy szűk körére kívánja összpontosítani, de emlékeztet arra, hogy a legjobb eredmény elérése érdekében a partnerség keretében azonosítani kell e prioritásokat, és teljes mértékben tiszteletben kell tartani a partner tulajdonjogát és prioritásait; Or. fr |
| --- | --- |

47.

támogatja a Bizottságot azon szándékában, hogy az EU által az összes partnerországban folytatott tevékenységeket a prioritást élvező ágazatok egy szűk körére kívánja összpontosítani, de emlékeztet arra, hogy a legjobb eredmény elérése érdekében a partnerség keretében azonosítani kell e prioritásokat, és teljes mértékben tiszteletben kell tartani a partner tulajdonjogát és prioritásait; Or. fr

| 48. | támogatja, hogy a Tanács emlékeztet arra, hogy „a Szerződés értelmében azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, az Unió figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit, és azokat az Unió külső tevékenységének átfogó keretében is követi”; |
| --- | --- |

48.

támogatja, hogy a Tanács emlékeztet arra, hogy „a Szerződés értelmében azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, az Unió figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit, és azokat az Unió külső tevékenységének átfogó keretében is követi”;

| 49. | nyomatékosan hangsúlyozza a felelősségteljes kormányzás elősegítésének és védelmének fontosságát; kéri e tekintetben, hogy a Bizottság támogassa a szakmai szereplők jogi képzési programjait, és a jogszabályok – és különösen a földek használatára vonatkozó jogszabályok – modernizálására irányuló programokat, |
| --- | --- |

49.

nyomatékosan hangsúlyozza a felelősségteljes kormányzás elősegítésének és védelmének fontosságát; kéri e tekintetben, hogy a Bizottság támogassa a szakmai szereplők jogi képzési programjait, és a jogszabályok – és különösen a földek használatára vonatkozó jogszabályok – modernizálására irányuló programokat,

| 50. | úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéshez hatékony nemzeti adóbeszedésre van szükség, a transznacionális vállalatok nyereségét és adóbefizetéseit automatikusan nyilvánosságra kell hozni a működésük helye szerinti minden egyes fejlődő országban, valamint küzdeni kell az adóparadicsomok visszaélései, az adóelkerülés és az illegális tőkemenekítés ellen; üdvözli e tekintetben az EU egyes országonkénti és projektenkénti jelentéstételre vonatkozó jogszabálytervezetét, amelyet fel kell venni a változtatási politika uniós programjába; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a fenntartható fejlődéshez hatékony nemzeti adóbeszedésre van szükség, a transznacionális vállalatok nyereségét és adóbefizetéseit automatikusan nyilvánosságra kell hozni a működésük helye szerinti minden egyes fejlődő országban, valamint küzdeni kell az adóparadicsomok visszaélései, az adóelkerülés és az illegális tőkemenekítés ellen; üdvözli e tekintetben az EU egyes országonkénti és projektenkénti jelentéstételre vonatkozó jogszabálytervezetét, amelyet fel kell venni a változtatási politika uniós programjába;

| 51. | meggyőződése, hogy meg kell változtatni az Unió kereskedelemösztönző támogatását és a kereskedelmet megkönnyítő eszközeit, amelyek jelenleg csak az exportágazatot érintik, oly módon, hogy azok megkönnyítsék a kereskedelmet a helyi és regionális piacokon; |
| --- | --- |

51.

meggyőződése, hogy meg kell változtatni az Unió kereskedelemösztönző támogatását és a kereskedelmet megkönnyítő eszközeit, amelyek jelenleg csak az exportágazatot érintik, oly módon, hogy azok megkönnyítsék a kereskedelmet a helyi és regionális piacokon;

| 52. | emlékeztet arra, hogy északon és délen egyaránt a tevékeny és befogadó civil társadalom a legjobb biztosítéka a jó és demokratikus kormányzásnak, a kiszolgáltatott csoportok – különösen a fogyatékossággal élők és a kisebbségek – védelmének, a magánszektor elszámoltathatóságának, valamint a gazdasági növekedésből származó javak jobb elosztására való képességnek; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy északon és délen egyaránt a tevékeny és befogadó civil társadalom a legjobb biztosítéka a jó és demokratikus kormányzásnak, a kiszolgáltatott csoportok – különösen a fogyatékossággal élők és a kisebbségek – védelmének, a magánszektor elszámoltathatóságának, valamint a gazdasági növekedésből származó javak jobb elosztására való képességnek;

| 53. | sajnálja, hogy a Bizottság nem helyez elég nagy hangsúlyt a szegénységgel összefüggésben a nemek kérdésére; úgy véli, hogy az Uniónak foglalkoznia kell a nők sajátos igényeivel és szociális védelmi csomagokat kell készítenie a nők előtt álló kihívások leküzdésére; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepvállalásának növelése lényeges a nemzetközi fejlesztési célok eléréséhez; kiemeli, hogy a nők nagyobb gazdasági és politikai szerepvállalása nem csupán a nemek közötti egyenlőség mozgatórugója, hanem alapvető feltétele összességében a fejlődő országok gazdasági növekedésének és a szegénység visszaszorításának; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a nemek közötti egyenlőség és a nők nagyobb részvételének érvényesülését valamennyi uniós fejlesztési politikában és programban a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010. évi cselekvési terven keresztül; |
| --- | --- |

53.

sajnálja, hogy a Bizottság nem helyez elég nagy hangsúlyt a szegénységgel összefüggésben a nemek kérdésére; úgy véli, hogy az Uniónak foglalkoznia kell a nők sajátos igényeivel és szociális védelmi csomagokat kell készítenie a nők előtt álló kihívások leküzdésére; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepvállalásának növelése lényeges a nemzetközi fejlesztési célok eléréséhez; kiemeli, hogy a nők nagyobb gazdasági és politikai szerepvállalása nem csupán a nemek közötti egyenlőség mozgatórugója, hanem alapvető feltétele összességében a fejlődő országok gazdasági növekedésének és a szegénység visszaszorításának; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a nemek közötti egyenlőség és a nők nagyobb részvételének érvényesülését valamennyi uniós fejlesztési politikában és programban a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010. évi cselekvési terven keresztül;

| 54. | szeretné, ha a változtatási program pontosan meghatározná a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a civil társadalom mint olyan fontos és független szereplők rendeltetését, amelyek nemcsak a fejlesztési programok vagy projektek végrehajtásában, hanem a bizonyítékokon alapuló fejlesztési politikák kidolgozásának folyamatában is alapvető feladatot látnak el; rámutat arra, hogy fontos az együttműködésük fejlesztése, és rendszeres párbeszédre és konzultációra szólít fel velük a politikák kialakításában; e tekintetben hangsúlyozza, hogy párbeszédet kell kialakítani az EU és a civil társadalmi szervezetek, regionális és helyi hatóságok között; |
| --- | --- |

54.

szeretné, ha a változtatási program pontosan meghatározná a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a civil társadalom mint olyan fontos és független szereplők rendeltetését, amelyek nemcsak a fejlesztési programok vagy projektek végrehajtásában, hanem a bizonyítékokon alapuló fejlesztési politikák kidolgozásának folyamatában is alapvető feladatot látnak el; rámutat arra, hogy fontos az együttműködésük fejlesztése, és rendszeres párbeszédre és konzultációra szólít fel velük a politikák kialakításában; e tekintetben hangsúlyozza, hogy párbeszédet kell kialakítani az EU és a civil társadalmi szervezetek, regionális és helyi hatóságok között;

| 55. | felszólít arra, hogy fokozottabban tudatosítsák a fejlesztési támogatás fontosságát az új tagállamokban; |
| --- | --- |

55.

felszólít arra, hogy fokozottabban tudatosítsák a fejlesztési támogatás fontosságát az új tagállamokban;

| 56. | reményét fejezi ki aziránt, hogy a 2015. év során megtörténik a fejlesztési együttműködés tematikus felosztása, amely fordulópontot jelentő év során mélyreható gondolkodásra van szükség az MFC-k folytatása tekintetében; szeretné, ha a Bizottság a 2015. évet a „Fejlesztés európai évévé” nyilvánítaná; |
| --- | --- |

56.

reményét fejezi ki aziránt, hogy a 2015. év során megtörténik a fejlesztési együttműködés tematikus felosztása, amely fordulópontot jelentő év során mélyreható gondolkodásra van szükség az MFC-k folytatása tekintetében; szeretné, ha a Bizottság a 2015. évet a „Fejlesztés európai évévé” nyilvánítaná;

| 57. | rámutat arra, hogy a nem fejlesztési politikák által a fejlesztésre kifejtett hatások jobb megértése rendkívül fontos egy hatékony fejlesztési keret létrehozásában és átvilágításában; ezért lényegesnek tartja, hogy a változtatási program előmozdítsa a bizonyítékokon alapuló fejlesztési célú koherenciával rendelkező politikákat; |
| --- | --- |

57.

rámutat arra, hogy a nem fejlesztési politikák által a fejlesztésre kifejtett hatások jobb megértése rendkívül fontos egy hatékony fejlesztési keret létrehozásában és átvilágításában; ezért lényegesnek tartja, hogy a változtatási program előmozdítsa a bizonyítékokon alapuló fejlesztési célú koherenciával rendelkező politikákat;

| 58. | elvárja, hogy a hivatalos fejlesztési segély terhére a magánszektornak juttatott minden támogatást a partnerországok nemzeti terveinek és/vagy stratégiáinak keretében folyósítsanak, és az így kiutalt összegeket a humánerőforrás fejlesztésére, a tisztességes munka előmozdítására, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra és a lakosságot szolgáló inkluzív és minőségi közszolgáltatások kialakítására összpontosítsák; támogatja garanciák létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy a magánvállalatok tiszteletben tartsák az emberi jogokat, tisztességes munkát kínáljanak, és befizessék az adóikat azokban az országokban, ahol működnek; |
| --- | --- |

58.

elvárja, hogy a hivatalos fejlesztési segély terhére a magánszektornak juttatott minden támogatást a partnerországok nemzeti terveinek és/vagy stratégiáinak keretében folyósítsanak, és az így kiutalt összegeket a humánerőforrás fejlesztésére, a tisztességes munka előmozdítására, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra és a lakosságot szolgáló inkluzív és minőségi közszolgáltatások kialakítására összpontosítsák; támogatja garanciák létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy a magánvállalatok tiszteletben tartsák az emberi jogokat, tisztességes munkát kínáljanak, és befizessék az adóikat azokban az országokban, ahol működnek;

| 59. | üdvözli a változtatási programban a segélyek hatékonyságára vonatkozóan tett javaslatokat, tekintettel arra, hogy a segélyhatékonyságnak igen fontos szerepe van az életminőség javításában és a szegénység visszaszorításában a kedvezményezett országokban, valamint a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában; hangsúlyozza, hogy gyorsan végre kell hajtani a hatékony fejlesztési együttműködés busani partnerségét; véleménye szerint a hatékony támogatási koncepciótól a hatékony fejlesztési együttműködés felé való elmozduláshoz erős elkötelezettség szükséges az EU és nemzetközi partnerei részéről; reméli, hogy gyors nemzetközi konszenzus alakul ki az átfogó partnerség munkamegosztásáról; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a változtatási programban a segélyek hatékonyságára vonatkozóan tett javaslatokat, tekintettel arra, hogy a segélyhatékonyságnak igen fontos szerepe van az életminőség javításában és a szegénység visszaszorításában a kedvezményezett országokban, valamint a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában; hangsúlyozza, hogy gyorsan végre kell hajtani a hatékony fejlesztési együttműködés busani partnerségét; véleménye szerint a hatékony támogatási koncepciótól a hatékony fejlesztési együttműködés felé való elmozduláshoz erős elkötelezettség szükséges az EU és nemzetközi partnerei részéről; reméli, hogy gyors nemzetközi konszenzus alakul ki az átfogó partnerség munkamegosztásáról;

| 60. | úgy véli, hogy bizonyos új kihívásokat, nevezetesen az éghajlatváltozást és az energiához való egyetemes hozzáférést, nem fedik le eléggé a Bizottság javaslatában elfogadott intervenciós ágazatok; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy bizonyos új kihívásokat, nevezetesen az éghajlatváltozást és az energiához való egyetemes hozzáférést, nem fedik le eléggé a Bizottság javaslatában elfogadott intervenciós ágazatok;

| 61. | megismétli azon kérését, hogy vegyék fel a változtatási programba a fejlődő országokban működő külföldi befektetőkre vonatkozó azon kötelezettségeket és feladatokat, amelyek alapján tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat és az ILO alapvető munkaügyi normáit; úgy véli, hogy az uniós vállalatoknak törvény előtt felelősségre vonhatónak kellene lenniük a saját országukban e kötelezettségek és feladatok külföldi leányvállalataik általi megsértéséért és az irányításuk alá tartozó jogalanyokért; |
| --- | --- |

61.

megismétli azon kérését, hogy vegyék fel a változtatási programba a fejlődő országokban működő külföldi befektetőkre vonatkozó azon kötelezettségeket és feladatokat, amelyek alapján tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat és az ILO alapvető munkaügyi normáit; úgy véli, hogy az uniós vállalatoknak törvény előtt felelősségre vonhatónak kellene lenniük a saját országukban e kötelezettségek és feladatok külföldi leányvállalataik általi megsértéséért és az irányításuk alá tartozó jogalanyokért;

| 62. | felszólítja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok ahhoz való jogát, hogy szabályozzák a beruházásokat, hogy kedvezzenek a partnerországok fejlesztési stratégiáját támogató befektetőknek, és a regionális integráció előmozdítása érdekében kedvezményes elbánásban részesítsék a hazai és a regionális befektetőket; |
| --- | --- |

62.

felszólítja az EU-t, hogy ismerje el a fejlődő országok ahhoz való jogát, hogy szabályozzák a beruházásokat, hogy kedvezzenek a partnerországok fejlesztési stratégiáját támogató befektetőknek, és a regionális integráció előmozdítása érdekében kedvezményes elbánásban részesítsék a hazai és a regionális befektetőket;

| 63. | sajnálja, hogy a változtatási program nem foglalkozik a földhaszonbérlettel a fejlődő országokban, ami veszélyezteti a helyi élelmezésbiztonságot; mély aggodalmának ad hangot azon jelenség miatt, hogy a művelt földterületeket a kormány külföldi, köztük néhány uniós befektető támogatásával felvásárolja, ami alááshatja a szegénység leküzdésére irányuló uniós politikát; |
| --- | --- |

63.

sajnálja, hogy a változtatási program nem foglalkozik a földhaszonbérlettel a fejlődő országokban, ami veszélyezteti a helyi élelmezésbiztonságot; mély aggodalmának ad hangot azon jelenség miatt, hogy a művelt földterületeket a kormány külföldi, köztük néhány uniós befektető támogatásával felvásárolja, ami alááshatja a szegénység leküzdésére irányuló uniós politikát;

| 64. | hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a kultúra transzverzális vetületét, és azt általában az EU valamennyi külső politikájában és különösen a fejlesztési politikában figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a kultúra transzverzális vetületét, és azt általában az EU valamennyi külső politikájában és különösen a fejlesztési politikában figyelembe kell venni;

| 65. | úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell őriznie a programozás monopóliumát a fejlesztési és együttműködési politika terén; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell őriznie a programozás monopóliumát a fejlesztési és együttműködési politika terén;

| 66. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

66.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKSZ-nek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  A Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i, 3166. ülése

(2)  A Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i, 3166. ülése

(3)  A Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i, 3166. ülése

(4)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(5)  http://www.oecd.org/dataoecd/11/41/34428351.pdf

(6)  http://www.oecd.org/dataoecd/11/41/34428351.pdf

(7)  A Koreai Köztársaságban, Busanban 2011. november 29. és december 1. között tartott, a segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik magas szintű fórum zárónyilatkozata.

(8)  HL C 236. E, 2011.8.12., 48. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0261.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0320.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0410.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0460.

(13)  http://www.oecd.org/document/29/0,3746,fr_2649_34603_50160093_1_1_1_1,00.html

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0317.

(15)  HL C 113., 2012.4.18., 52. o.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/40

---

2012. október 23., keddKis- és középvállalkozások (kkv-k): versenyképesség és üzleti lehetőségek

P7_TA(2012)0387

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a kis- és középvállalkozásokról (kkv-król): versenyképesség és üzleti lehetőségek (2012/2042(INI))

2014/C 68 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kisvállalkozások Európai Chartájára, amelyet az Európai Tanács a 2000. június 19–20-i feirai ülésén fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kisvállalkozások Európai Chartájára, amelyet az Európai Tanács a 2000. június 19–20-i feirai ülésén fogadott el,

| — | tekintettel a Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlására a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) fogalmának meghatározásáról (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlására a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) fogalmának meghatározásáról (1),

| — | tekintettel az „Iparpolitika: A versenyképesség erősítése” című, 2011. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika: A versenyképesség erősítése” című, 2011. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2011)0642),

| — | tekintettel a „Kisvállalkozás, nagyvilág – új partnerség, amelynek segítségével a kis- és középvállalkozások megragadhatják a globális lehetőségeket” című, 2011. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kisvállalkozás, nagyvilág – új partnerség, amelynek segítségével a kis- és középvállalkozások megragadhatják a globális lehetőségeket” című, 2011. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2011)0702),

| — | tekintettel „A kkv-k szabályozási terheinek minimálisra csökkentése – Az uniós szabályozás hozzáigazítása a mikrovállalkozások szükségleteihez” című, 2011. november 23-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kkv-k szabályozási terheinek minimálisra csökkentése – Az uniós szabályozás hozzáigazítása a mikrovállalkozások szükségleteihez” című, 2011. november 23-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0803),

| — | tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért« ” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért« ” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló, 2011. november 30-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló rendeletre irányuló, 2011. november 30-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0834),

| — | tekintettel a Bizottság 2011. évi európai versenyképességi jelentésére (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. évi európai versenyképességi jelentésére (COM(2011)0642),

| — | tekintettel a következő programozási időszakban a kkv-k finanszírozására szolgáló uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati vonatkozásairól szóló, 2011. február 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő programozási időszakban a kkv-k finanszírozására szolgáló uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati vonatkozásairól szóló, 2011. február 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0293/2012),

| A. | mivel a mikrotársaságok és a kkv-k a gazdasági válság idején nehezen jutnak hozzá a fejlesztésükhöz szükséges finanszírozáshoz, különösen a mikrohitelekhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a mikrotársaságok és a kkv-k a gazdasági válság idején nehezen jutnak hozzá a fejlesztésükhöz szükséges finanszírozáshoz, különösen a mikrohitelekhez;

| B. | mivel az EU-ban működő kkv-k 25 %-a folytat nemzetközi tevékenységet az egységes piacon, de csak 13 %-nak van az EU-n kívüli nemzetközi tevékenysége; mivel árukat vagy szolgáltatásokat csak a mikrovállalkozások 24 %-a exportál, szemben a kisvállalkozások 38 %-ával és a középvállalkozások 53 %-ával; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-ban működő kkv-k 25 %-a folytat nemzetközi tevékenységet az egységes piacon, de csak 13 %-nak van az EU-n kívüli nemzetközi tevékenysége; mivel árukat vagy szolgáltatásokat csak a mikrovállalkozások 24 %-a exportál, szemben a kisvállalkozások 38 %-ával és a középvállalkozások 53 %-ával;

| C. | mivel az uniós jogszabályokból származó adminisztratív teher a rossz hatékonyságú nemzeti végrehajtásból ered, ami azt jelenti, hogy 40 milliárd eurót lehetne megtakarítani, ha a tagállamok hatékonyabban ültetnék át az uniós jogszabályokat (5); |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós jogszabályokból származó adminisztratív teher a rossz hatékonyságú nemzeti végrehajtásból ered, ami azt jelenti, hogy 40 milliárd eurót lehetne megtakarítani, ha a tagállamok hatékonyabban ültetnék át az uniós jogszabályokat (5);

| D. | mivel az EU-ban a kkv-k több mint 96 %-a kevesebb mint 50 munkavállalót alkalmaz, és kevesebb mint évi 10 millió eurós forgalmat bonyolít; és mivel korlátozott a képességük, hogy a nemzeti határokon kívülre exportáljanak árukat és szolgáltatásokat, főként a nemzetközi kereskedelemhez kapcsolódó magas állandó költségek, a jogi bizonytalanság és a szabályozás szétaprózottsága miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-ban a kkv-k több mint 96 %-a kevesebb mint 50 munkavállalót alkalmaz, és kevesebb mint évi 10 millió eurós forgalmat bonyolít; és mivel korlátozott a képességük, hogy a nemzeti határokon kívülre exportáljanak árukat és szolgáltatásokat, főként a nemzetközi kereskedelemhez kapcsolódó magas állandó költségek, a jogi bizonytalanság és a szabályozás szétaprózottsága miatt;

| E. | mivel az EU-ban 2002 és 2010 között az összes új munkahely 85 %-át kkv-k hozták létre, közülük is különösen az új cégek; mivel az EU-ban 32,5 millió ember önálló vállalkozó; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-ban 2002 és 2010 között az összes új munkahely 85 %-át kkv-k hozták létre, közülük is különösen az új cégek; mivel az EU-ban 32,5 millió ember önálló vállalkozó;

| F. | mivel az iparnak kulcsfontosságú szerepe van az európai gazdaságban, és az EU magánszektorában létrejövő közvetlen munkahelyek 25 %-a az iparnak köszönhető, egyben ez felel a magán K+F 80 %-áért is; |
| --- | --- |

F.

mivel az iparnak kulcsfontosságú szerepe van az európai gazdaságban, és az EU magánszektorában létrejövő közvetlen munkahelyek 25 %-a az iparnak köszönhető, egyben ez felel a magán K+F 80 %-áért is;

| G. | mivel a munkahelyteremtés az ökoiparágakban sok más ágazathoz képest pozitívan alakult a recesszió alatt, és az előrejelzések szerint az elkövetkező években továbbra is szilárd marad (6); |
| --- | --- |

G.

mivel a munkahelyteremtés az ökoiparágakban sok más ágazathoz képest pozitívan alakult a recesszió alatt, és az előrejelzések szerint az elkövetkező években továbbra is szilárd marad (6);

| H. | mivel az internet és az infokommunikációs technológiák (ikt) elősegítik a kkv-k lehetőségeit, hogy világszerte szolgáltatásokat értékesítsenek, és létfontosságú szerepet töltenek be abban, hogy a kkv-k még eredményesen járuljanak hozzá a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

H.

mivel az internet és az infokommunikációs technológiák (ikt) elősegítik a kkv-k lehetőségeit, hogy világszerte szolgáltatásokat értékesítsenek, és létfontosságú szerepet töltenek be abban, hogy a kkv-k még eredményesen járuljanak hozzá a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez;

| I. | mivel a Bizottság becslése szerint a zöld gazdaság felé tartó átmenetet elősegítő politikák – például az erőforrás-hatékonysági, energiahatékonysági és éghajlat-változási politikák – több mint 9 millió munkahelyet hozhatnának létre 2020-ig, különösen a kkv-szektorban; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság becslése szerint a zöld gazdaság felé tartó átmenetet elősegítő politikák – például az erőforrás-hatékonysági, energiahatékonysági és éghajlat-változási politikák – több mint 9 millió munkahelyet hozhatnának létre 2020-ig, különösen a kkv-szektorban;

1.   „
  Kisvállalkozás, nagyvilág
  ”

| 1. | megemlíti a kkv-k előtt álló közös strukturális és szabályozási kihívásokat, amilyen például a finanszírozáshoz való hozzáférés, a pénzügyi, humán tőke és szervezeti erőforrások; e tekintetben üdvözli azt a fejleményt, hogy a Bizottság a kkv-k gazdasági tevékenységeinek ösztönzésére és támogatására törekszik az egységes piacon és a harmadik országok piacain; felhívja rá a figyelmet, hogy a kkv-k nemzetközivé válását általában folyamatnak kell tekinteni; rámutat, hogy annak érdekében, hogy üzleti tevékenységüket sikeresen terjeszthessék ki az EU-n kívülre, a kkv-knak tanácsadási szolgáltatásokra van szükségük már a helyi szintjükön, nem csupán a harmadik országok piacain; hangsúlyozza, hogy ennek a szükségszerűségnek tükröződnie kell az EU támogatási politikáiban; |
| --- | --- |

1.

megemlíti a kkv-k előtt álló közös strukturális és szabályozási kihívásokat, amilyen például a finanszírozáshoz való hozzáférés, a pénzügyi, humán tőke és szervezeti erőforrások; e tekintetben üdvözli azt a fejleményt, hogy a Bizottság a kkv-k gazdasági tevékenységeinek ösztönzésére és támogatására törekszik az egységes piacon és a harmadik országok piacain; felhívja rá a figyelmet, hogy a kkv-k nemzetközivé válását általában folyamatnak kell tekinteni; rámutat, hogy annak érdekében, hogy üzleti tevékenységüket sikeresen terjeszthessék ki az EU-n kívülre, a kkv-knak tanácsadási szolgáltatásokra van szükségük már a helyi szintjükön, nem csupán a harmadik országok piacain; hangsúlyozza, hogy ennek a szükségszerűségnek tükröződnie kell az EU támogatási politikáiban;

| 2. | rámutat, hogy a kkv-k rendkívül változatosak; hangsúlyozza, hogy ezért a kkv-kra vonatkozó új politikák kialakításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vállalatok előtt álló – méretüktől és ágazatuktól függő –különféle kihívásokat; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a kkv-k rendkívül változatosak; hangsúlyozza, hogy ezért a kkv-kra vonatkozó új politikák kialakításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vállalatok előtt álló – méretüktől és ágazatuktól függő –különféle kihívásokat;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a nagyobb vállalkozásokhoz képest a nemzetközivé válás sokkal inkább szolgálja a kkv-k érdekeit a bevált gyakorlatoknak való kitettségen, a többlettermelés jobb felszívásán, valamint az importok révén a jobb alapanyag-ellátáson, és ennek következtében a versenyképesség növelésén keresztül, ami ahhoz vezet, hogy az exportáló kkv-k folyamatosan jobban teljesítenek, mint nem exportáló társaik, és így nagyobb jóléti előnyöket teremtenek a gazdaság egésze és a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a nagyobb vállalkozásokhoz képest a nemzetközivé válás sokkal inkább szolgálja a kkv-k érdekeit a bevált gyakorlatoknak való kitettségen, a többlettermelés jobb felszívásán, valamint az importok révén a jobb alapanyag-ellátáson, és ennek következtében a versenyképesség növelésén keresztül, ami ahhoz vezet, hogy az exportáló kkv-k folyamatosan jobban teljesítenek, mint nem exportáló társaik, és így nagyobb jóléti előnyöket teremtenek a gazdaság egésze és a fogyasztók számára;

| 4. | elveti azt a hiedelmet, hogy az uniós kkv-knak a nemzetközi versenytől való megóvása elősegíthetné növekedésüket és a nemzetközi színtéren végzett jobb teljesítményüket; ehelyett inkább úgy véli, hogy az Uniónak a nemzetközi tárgyalásokon az európai kkv-k számára előnyös, pozitív menetrendet kellene támogatnia az akadályok kölcsönös alapon történő csökkentése érdekében, ami globális szinten a kkv-k érdekét szolgálja; |
| --- | --- |

4.

elveti azt a hiedelmet, hogy az uniós kkv-knak a nemzetközi versenytől való megóvása elősegíthetné növekedésüket és a nemzetközi színtéren végzett jobb teljesítményüket; ehelyett inkább úgy véli, hogy az Uniónak a nemzetközi tárgyalásokon az európai kkv-k számára előnyös, pozitív menetrendet kellene támogatnia az akadályok kölcsönös alapon történő csökkentése érdekében, ami globális szinten a kkv-k érdekét szolgálja;

| 5. | úgy véli, hogy ugyanolyan fontos a kkv-knak az uniós partnerállamokban folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni hatékony védelme, mint a nemzetközivé válni kívánó kkv-k számára történő segítségnyújtás; úgy véli, hogy a nemzetközivé válás és a védelem a globalizációs folyamat tekintetében ugyanazon érme két oldalát képezik; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy ugyanolyan fontos a kkv-knak az uniós partnerállamokban folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni hatékony védelme, mint a nemzetközivé válni kívánó kkv-k számára történő segítségnyújtás; úgy véli, hogy a nemzetközivé válás és a védelem a globalizációs folyamat tekintetében ugyanazon érme két oldalát képezik;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a közleménynek fel kellett volna ismernie az ágazatok közötti különbségeket, mivel a szolgáltatással foglalkozó kkv-k nemzetközivé válása alapvetően eltér a gyártással foglalkozó kkv-k nemzetközivé válásától; megállapítja, hogy a szolgáltatással foglalkozó számos – és a kkv-k többségét kitevő – kkv-nak gyakran nem kell kritikus méretet elérnie ahhoz, hogy exporttevékenységekbe kezdhessen, és hogy e kkv-k javát leginkább a célországokban a nyíltabb szabályozás és az ikt-khoz való könnyebb hozzáférés szolgálná, míg az iparban működő kkv-k javát inkább a közlekedési logisztikával kapcsolatos feltételek javítása és a kereskedelem megkönnyítése szolgálná; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a közleménynek fel kellett volna ismernie az ágazatok közötti különbségeket, mivel a szolgáltatással foglalkozó kkv-k nemzetközivé válása alapvetően eltér a gyártással foglalkozó kkv-k nemzetközivé válásától; megállapítja, hogy a szolgáltatással foglalkozó számos – és a kkv-k többségét kitevő – kkv-nak gyakran nem kell kritikus méretet elérnie ahhoz, hogy exporttevékenységekbe kezdhessen, és hogy e kkv-k javát leginkább a célországokban a nyíltabb szabályozás és az ikt-khoz való könnyebb hozzáférés szolgálná, míg az iparban működő kkv-k javát inkább a közlekedési logisztikával kapcsolatos feltételek javítása és a kereskedelem megkönnyítése szolgálná;

| 7. | megállapítja, hogy az uniós kkv-k nemzetközivé válását támogató legtöbb szakpolitika a gyártásra összpontosít, ennélfogva ajánlja, hogy azokat igazítsák ki a szolgáltatással foglalkozó kkv-k eltérő igényeinek figyelembevétele érdekében; különösen a kkv-kra irányuló kereskedelemtámogatási programok tekintetében meglévő minimális méretbeli követelmények újragondolását javasolja, amelyek rendszerint az iparban működő kkv-k exportmodelljén alapultak, amely esetében a cég akkor bővülhet nemzetközi szinten, ha már elért egy kritikus méretet; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az uniós kkv-k nemzetközivé válását támogató legtöbb szakpolitika a gyártásra összpontosít, ennélfogva ajánlja, hogy azokat igazítsák ki a szolgáltatással foglalkozó kkv-k eltérő igényeinek figyelembevétele érdekében; különösen a kkv-kra irányuló kereskedelemtámogatási programok tekintetében meglévő minimális méretbeli követelmények újragondolását javasolja, amelyek rendszerint az iparban működő kkv-k exportmodelljén alapultak, amely esetében a cég akkor bővülhet nemzetközi szinten, ha már elért egy kritikus méretet;

| 8. | úgy véli, hogy bár a közlemény próbálja kezelni a kkv-k nehézségeit a külföldi üzleti lehetőségek felismerése tekintetében, nem hangsúlyozza eléggé, hogy a kkv-k iránymutatással és javaslatokkal való ellátása, valamint nemzetközivé válásuk ösztönzése az állami fellépés kívánatos módja; úgy véli, hogy az Uniónak – a már meglévő kezdeményezések hozzáadott értékkel való kiegészítése révén – támogatnia kell és elő kell mozdítania a stratégiai ágazatokban működő kkv-k proaktív módon történő fejlesztésére irányuló ösztönzőket, különösen ha olyan, magas hozzáadott értékkel rendelkező és technológiailag fejlett gyártási tevékenységekről van szó, amelyek versenyelőnyt kínálnának a feltörekvő gazdaságokkal szemben; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében azonosítani kell az ígéretesnek tűnő szűk piaci szegmenseket, aminek a más uniós szakpolitikai dokumentumokba – például a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal foglalkozó magas szintű szakértői csoport jelentésébe – való integrálása már megkezdődött; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy bár a közlemény próbálja kezelni a kkv-k nehézségeit a külföldi üzleti lehetőségek felismerése tekintetében, nem hangsúlyozza eléggé, hogy a kkv-k iránymutatással és javaslatokkal való ellátása, valamint nemzetközivé válásuk ösztönzése az állami fellépés kívánatos módja; úgy véli, hogy az Uniónak – a már meglévő kezdeményezések hozzáadott értékkel való kiegészítése révén – támogatnia kell és elő kell mozdítania a stratégiai ágazatokban működő kkv-k proaktív módon történő fejlesztésére irányuló ösztönzőket, különösen ha olyan, magas hozzáadott értékkel rendelkező és technológiailag fejlett gyártási tevékenységekről van szó, amelyek versenyelőnyt kínálnának a feltörekvő gazdaságokkal szemben; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében azonosítani kell az ígéretesnek tűnő szűk piaci szegmenseket, aminek a más uniós szakpolitikai dokumentumokba – például a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal foglalkozó magas szintű szakértői csoport jelentésébe – való integrálása már megkezdődött;

A kkv-knak szóló tájékoztatás

| 9. | szorgalmazza, hogy a Bizottság még 2012 vége előtt indítsa el a közleményben előirányozott soknyelvű internetes portált, és hogy az legkésőbb 2013 végéig teljesen kész és működőképes legyen; véleménye szerint – a kkv-k rendkívüli változatosságának és problémáiknak elismerésén túl – a portálnak nem feladata másutt fellelhető információk megismétlése, ehelyett inkább kapocsként kell működnie a meglevő portálok között, továbbá könnyen elérhetőnek és felhasználóbarátnak kell lennie, a keresőfunkcióval nem okozva további költségeket a kkv-k számára; hangsúlyozza, hogy a portálnak lehetőleg elő kell segítenie a nemzetközi tevékenységet folytató kkv-k számának növekedését; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza, hogy a Bizottság még 2012 vége előtt indítsa el a közleményben előirányozott soknyelvű internetes portált, és hogy az legkésőbb 2013 végéig teljesen kész és működőképes legyen; véleménye szerint – a kkv-k rendkívüli változatosságának és problémáiknak elismerésén túl – a portálnak nem feladata másutt fellelhető információk megismétlése, ehelyett inkább kapocsként kell működnie a meglevő portálok között, továbbá könnyen elérhetőnek és felhasználóbarátnak kell lennie, a keresőfunkcióval nem okozva további költségeket a kkv-k számára; hangsúlyozza, hogy a portálnak lehetőleg elő kell segítenie a nemzetközi tevékenységet folytató kkv-k számának növekedését;

| 10. | nagyobb és hatékonyabb támogatást kér a kkv-k számára az egységes piachoz és a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés terén uniós, nemzeti és regionális szinten, különösen az értékesítésösztönzés és az információkhoz való hozzáférés, a szellemi tulajdonjogok védelme, a közbeszerzésekben való részvétel, az IKT, és a szabványosítás és a szabályozási kérdések tekintetében; úgy véli, hogy az Enterprise Europe Network (EEN) hatékony eszköz e célkitűzések eléréséhez; úgy véli, hogy alapos értékelés alapján életbe kell léptetni az EEN új irányítási modelljét, azzal a céllal, hogy növeljék hatékonyságát, csökkentsék az adminisztratív és irányítási terheket, és segítsék a testre szabott támogatás nyújtását; véleménye szerint ez a támogatás segíti a vállalkozásokat a szükséges ismeretek megszerzésében és a külföldi piacokon való megjelenést szolgáló stratégia kidolgozásában, valamint a kereslet és kínálat találkozásának előmozdításával támogatja a vállalatközi együttműködést; |
| --- | --- |

10.

nagyobb és hatékonyabb támogatást kér a kkv-k számára az egységes piachoz és a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés terén uniós, nemzeti és regionális szinten, különösen az értékesítésösztönzés és az információkhoz való hozzáférés, a szellemi tulajdonjogok védelme, a közbeszerzésekben való részvétel, az IKT, és a szabványosítás és a szabályozási kérdések tekintetében; úgy véli, hogy az Enterprise Europe Network (EEN) hatékony eszköz e célkitűzések eléréséhez; úgy véli, hogy alapos értékelés alapján életbe kell léptetni az EEN új irányítási modelljét, azzal a céllal, hogy növeljék hatékonyságát, csökkentsék az adminisztratív és irányítási terheket, és segítsék a testre szabott támogatás nyújtását; véleménye szerint ez a támogatás segíti a vállalkozásokat a szükséges ismeretek megszerzésében és a külföldi piacokon való megjelenést szolgáló stratégia kidolgozásában, valamint a kereslet és kínálat találkozásának előmozdításával támogatja a vállalatközi együttműködést;

| 11. | meggyőződése, hogy az EEN csak akkor nyújt maximális értéket az Unióban működő kkv-k számára, ha az ezt alkotó szervezetek működését és irányítását megerősítik, és felhívják a figyelmet a támogató szolgáltatásaira; |
| --- | --- |

11.

meggyőződése, hogy az EEN csak akkor nyújt maximális értéket az Unióban működő kkv-k számára, ha az ezt alkotó szervezetek működését és irányítását megerősítik, és felhívják a figyelmet a támogató szolgáltatásaira;

| 12. | sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsák ki az üzleti közösséggel, a kereskedelmi kamarákkal, az egyetemekkel és más érdekelt felekkel közösen működtetett, az exporttal kapcsolatos helyi és regionális szintű információs szolgálatok egységes hálózatát annak érdekében, hogy egyetlen, könnyedén azonosítható ügyintéző álljon a kkv-k rendelkezésére, aki saját nyelvükön nyújt számukra azonnal felhasználható, személyre szabott tanácsadást és gazdasági elemzéseket a tengerentúli piacokról, továbbá tájékoztatja őket a harmadik piacokon a támogatásokról, az exportlehetőségekről, a fennálló (tarifális és nem tarifális) kereskedelmi akadályokról, a beruházásvédelemről, valamint a hatályban lévő vitarendezési rendelkezésekről, adminisztratív formaságokról és a konkurenciáról; úgy véli, hogy ezen információs szolgálatoknak a Kisvállalkozások Európai Chartájának megfelelően hozzá kell járulniuk a jó gyakorlatok cseréjéhez; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsák ki az üzleti közösséggel, a kereskedelmi kamarákkal, az egyetemekkel és más érdekelt felekkel közösen működtetett, az exporttal kapcsolatos helyi és regionális szintű információs szolgálatok egységes hálózatát annak érdekében, hogy egyetlen, könnyedén azonosítható ügyintéző álljon a kkv-k rendelkezésére, aki saját nyelvükön nyújt számukra azonnal felhasználható, személyre szabott tanácsadást és gazdasági elemzéseket a tengerentúli piacokról, továbbá tájékoztatja őket a harmadik piacokon a támogatásokról, az exportlehetőségekről, a fennálló (tarifális és nem tarifális) kereskedelmi akadályokról, a beruházásvédelemről, valamint a hatályban lévő vitarendezési rendelkezésekről, adminisztratív formaságokról és a konkurenciáról; úgy véli, hogy ezen információs szolgálatoknak a Kisvállalkozások Európai Chartájának megfelelően hozzá kell járulniuk a jó gyakorlatok cseréjéhez;

| 13. | javasolja, hogy nyújtsanak több információt a kis- és mikrovállalkozások számára, mivel ez a kkv-k azon csoportja, amely nemzetközi szinten a legkevésbé aktív, és amely a legkevésbé ismeri exportlehetőségeit és a nemzetközi piacon való megjelenés előnyeit; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy nyújtsanak több információt a kis- és mikrovállalkozások számára, mivel ez a kkv-k azon csoportja, amely nemzetközi szinten a legkevésbé aktív, és amely a legkevésbé ismeri exportlehetőségeit és a nemzetközi piacon való megjelenés előnyeit;

A támogató szolgáltatások feltérképezése

| 14. | egyetért azzal a véleménnyel, hogy az állami forrásokból finanszírozott támogatási programokat a lehető legköltséghatékonyabb formában kell megvalósítani, különösen akkor, amikor az uniós gazdaság még mindig csak lábadozik az utóbbi évtizedek legrosszabb válsága után; rámutat, hogy ily módon megőrizhető a programoknak legalább a korábbiakkal azonos minőségi szintje; |
| --- | --- |

14.

egyetért azzal a véleménnyel, hogy az állami forrásokból finanszírozott támogatási programokat a lehető legköltséghatékonyabb formában kell megvalósítani, különösen akkor, amikor az uniós gazdaság még mindig csak lábadozik az utóbbi évtizedek legrosszabb válsága után; rámutat, hogy ily módon megőrizhető a programoknak legalább a korábbiakkal azonos minőségi szintje;

| 15. | támogatja azt a javaslatot, hogy végezzék el a nagyszámú helyi, regionális, országos és európai támogatási rendszer „feltérképezését”; véleménye szerint ennek a keretnek ki kell terjednie azon, a magánszektorból érkező, illetve helyi kezdeményezésekre, amelyek a kkv-k forrásokhoz jutását szolgálják, és különösen azokra a kezdeményezésekre, amelyek hozzásegítik őket a mikrovállalkozásoknak szóló hitelek megszerzéséhez, ezenkívül pedig foglalkozni kell a meglevő uniós támogatási lehetőségek hatékonyságának értékelésével is; véleménye szerint a feltérképezést rendszeres időközönként el kellene végezni, és egy teljesítménymérő és eredménytábla-rendszerhez kellene alapul venni; úgy véli, hogy az első feltérképezési eljárást alapul kell venni a meglévő uniós támogatási rendszerek hatékonyságának felméréséhez; megállapítja, hogy a feltérképezés nem derítheti fel valamennyi kezdeményezést, különösen a kisebbeket és az informális jellegűeket, illetve ha költséghatékonysági és/vagy gyakorlati okokból ez nem hajtható végre; |
| --- | --- |

15.

támogatja azt a javaslatot, hogy végezzék el a nagyszámú helyi, regionális, országos és európai támogatási rendszer „feltérképezését”; véleménye szerint ennek a keretnek ki kell terjednie azon, a magánszektorból érkező, illetve helyi kezdeményezésekre, amelyek a kkv-k forrásokhoz jutását szolgálják, és különösen azokra a kezdeményezésekre, amelyek hozzásegítik őket a mikrovállalkozásoknak szóló hitelek megszerzéséhez, ezenkívül pedig foglalkozni kell a meglevő uniós támogatási lehetőségek hatékonyságának értékelésével is; véleménye szerint a feltérképezést rendszeres időközönként el kellene végezni, és egy teljesítménymérő és eredménytábla-rendszerhez kellene alapul venni; úgy véli, hogy az első feltérképezési eljárást alapul kell venni a meglévő uniós támogatási rendszerek hatékonyságának felméréséhez; megállapítja, hogy a feltérképezés nem derítheti fel valamennyi kezdeményezést, különösen a kisebbeket és az informális jellegűeket, illetve ha költséghatékonysági és/vagy gyakorlati okokból ez nem hajtható végre;

| 16. | 2012 végéig várja az első konkrét javaslatokat a meglévő uniós támogatási rendszerek ésszerűsítésére és összehangolására annak érdekében, hogy azok hatékonyabbak legyenek és jobban reagáljanak az uniós kkv-k szükségleteire; úgy véli, hogy az uniós fellépésnek el kell kerülnie a párhuzamos struktúrák kialakulását és egyértelmű európai hozzáadott értéket kell felmutatnia; véleménye szerint a szubszidiaritás elvének figyelembevételével tiszteletben kell tartani a meglévő nemzeti támogatási struktúrákat; úgy gondolja, hogy az egységes uniós kkv-k kiszolgálását az azok egyéni üzleti szükségleteihez legközelebb állóként azonosított szervezetre kell összpontosítani; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlament illetékes bizottságait e folyamatban lévő feladat terén elért előrelépésekről; |
| --- | --- |

16.

2012 végéig várja az első konkrét javaslatokat a meglévő uniós támogatási rendszerek ésszerűsítésére és összehangolására annak érdekében, hogy azok hatékonyabbak legyenek és jobban reagáljanak az uniós kkv-k szükségleteire; úgy véli, hogy az uniós fellépésnek el kell kerülnie a párhuzamos struktúrák kialakulását és egyértelmű európai hozzáadott értéket kell felmutatnia; véleménye szerint a szubszidiaritás elvének figyelembevételével tiszteletben kell tartani a meglévő nemzeti támogatási struktúrákat; úgy gondolja, hogy az egységes uniós kkv-k kiszolgálását az azok egyéni üzleti szükségleteihez legközelebb állóként azonosított szervezetre kell összpontosítani; felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa az Európai Parlament illetékes bizottságait e folyamatban lévő feladat terén elért előrelépésekről;

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen jellegű új uniós tevékenységeknek igazoltan hozzáadott értéket kell képviselniük a már meglévő eszközök mellett; úgy véli, hogy ez a hozzáadott érték különösen ott fedezhető fel, ahol földrajzi vagy lényegi piaci hiányosságok (fehér területek) találhatók, vagy ahol az EU kereskedelempolitikai érdekeinek képviseletét, továbbá a piacra jutással kapcsolatos adatok valamely adatbázis keretében történő gyűjtését fokozni kell. |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen jellegű új uniós tevékenységeknek igazoltan hozzáadott értéket kell képviselniük a már meglévő eszközök mellett; úgy véli, hogy ez a hozzáadott érték különösen ott fedezhető fel, ahol földrajzi vagy lényegi piaci hiányosságok (fehér területek) találhatók, vagy ahol az EU kereskedelempolitikai érdekeinek képviseletét, továbbá a piacra jutással kapcsolatos adatok valamely adatbázis keretében történő gyűjtését fokozni kell.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a kkv-kat be kell vonni a jelenlegi támogatási keret felülvizsgálatába; felszólítja a kkv-kat, hogy az Enterprise Europe Network hálózattal és az európai üzleti szervezetekkel együtt aktívan vegyenek részt a felülvizsgálatban; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a kkv-kat be kell vonni a jelenlegi támogatási keret felülvizsgálatába; felszólítja a kkv-kat, hogy az Enterprise Europe Network hálózattal és az európai üzleti szervezetekkel együtt aktívan vegyenek részt a felülvizsgálatban;

| 19. | kitart amellett, hogy a kkv-k igényeire kell szabni azokat az eszközöket – így a piacra jutási adatbázist és az exportálókat segítő információs szolgálatot (az Export Helpdesket) –, amelyek jelenleg az exportot végző valamennyi uniós cég számára rendelkezésre állnak; méltányolja a kereskedelmi védintézkedésekkel kapcsolatos kérdések tekintetében a kkv-knak szóló információs szolgálat elindítását; hatékonyabb koordináció megvalósítását javasolja a harmadik országokban az európai kkv-kat támogató különféle struktúrák között; |
| --- | --- |

19.

kitart amellett, hogy a kkv-k igényeire kell szabni azokat az eszközöket – így a piacra jutási adatbázist és az exportálókat segítő információs szolgálatot (az Export Helpdesket) –, amelyek jelenleg az exportot végző valamennyi uniós cég számára rendelkezésre állnak; méltányolja a kereskedelmi védintézkedésekkel kapcsolatos kérdések tekintetében a kkv-knak szóló információs szolgálat elindítását; hatékonyabb koordináció megvalósítását javasolja a harmadik országokban az európai kkv-kat támogató különféle struktúrák között;

| 20. | úgy véli, hogy azokat a gyakorlati és költséghatékony megoldásokat, amelyek segítségével a kkv-k felülkerekedhetnek a működő tőke – különösen az induláskor szükséges befektetéshez és az exportfinanszírozás megkezdéséhez szükséges tőke – hiányán, a közös uniós kereskedelempolitikán keresztül, vagy – amennyiben a feltérképezés során ez szükségesnek és megvalósíthatónak bizonyul – a célnak megfelelő egyéb uniós eszközön keresztül kell kialakítani és végrehajtani; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy azokat a gyakorlati és költséghatékony megoldásokat, amelyek segítségével a kkv-k felülkerekedhetnek a működő tőke – különösen az induláskor szükséges befektetéshez és az exportfinanszírozás megkezdéséhez szükséges tőke – hiányán, a közös uniós kereskedelempolitikán keresztül, vagy – amennyiben a feltérképezés során ez szükségesnek és megvalósíthatónak bizonyul – a célnak megfelelő egyéb uniós eszközön keresztül kell kialakítani és végrehajtani;

| 21. | úgy véli, hogy a már meglévő nemzeti struktúrák hatékony alkalmazása mellett a harmadik piacokon szükség van az uniós kezdeményezésekre, amennyiben a hozzáadott érték bizonyított; az állami és a magánszférában működő szakértőket – a piaci hozzáférést segítő uniós csoportokat is beleértve – egyaránt együttműködésre bátorítja; egyetért azzal, hogy az egyes kisebb, valamint új tagállamokból származó kkv-k hátrányos helyzetben vannak, mivel egyes harmadik piacokon nem rendelkeznek diplomáciai képviselettel és tapasztalt partnerekkel, vagy ezek egyikével sem; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az uniós kezdeményezések nem lehetnek hatással a különböző tagállamokból származó egyes vállalatok közötti, harmadik piacokon zajló versenyre; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a már meglévő nemzeti struktúrák hatékony alkalmazása mellett a harmadik piacokon szükség van az uniós kezdeményezésekre, amennyiben a hozzáadott érték bizonyított; az állami és a magánszférában működő szakértőket – a piaci hozzáférést segítő uniós csoportokat is beleértve – egyaránt együttműködésre bátorítja; egyetért azzal, hogy az egyes kisebb, valamint új tagállamokból származó kkv-k hátrányos helyzetben vannak, mivel egyes harmadik piacokon nem rendelkeznek diplomáciai képviselettel és tapasztalt partnerekkel, vagy ezek egyikével sem; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az uniós kezdeményezések nem lehetnek hatással a különböző tagállamokból származó egyes vállalatok közötti, harmadik piacokon zajló versenyre;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k nemzetközivé válása egy folyamat, és annak sikeréhez a kkv-knak már helyi szinten is támogatási intézkedésekre van szükségük, nemcsak a harmadik országok piacain; elismeri, hogy a harmadik országok piacain a lobbizással, a kereskedelempolitikával és piaci hozzáféréssel kapcsolatos közös uniós erőfeszítések, valamint a piaci kudarcok esetén alkalmazott kiegészítő programok jelentős értéket rendelhetnek ehhez a folyamathoz; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k nemzetközivé válása egy folyamat, és annak sikeréhez a kkv-knak már helyi szinten is támogatási intézkedésekre van szükségük, nemcsak a harmadik országok piacain; elismeri, hogy a harmadik országok piacain a lobbizással, a kereskedelempolitikával és piaci hozzáféréssel kapcsolatos közös uniós erőfeszítések, valamint a piaci kudarcok esetén alkalmazott kiegészítő programok jelentős értéket rendelhetnek ehhez a folyamathoz;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy a kettős struktúrák elkerülése érdekében csak a tagállamokban már meglévő tanácsadási szolgáltatások áttekintését és forrásainak felmérését, valamint hatékonyságuk megfelelő elemzését követően, továbbá az új struktúrák létrehozása szükségességének igazolását követően hozzanak létre új struktúrákat; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy a kettős struktúrák elkerülése érdekében csak a tagállamokban már meglévő tanácsadási szolgáltatások áttekintését és forrásainak felmérését, valamint hatékonyságuk megfelelő elemzését követően, továbbá az új struktúrák létrehozása szükségességének igazolását követően hozzanak létre új struktúrákat;

Az uniós klaszterek és hálózatok támogatása

| 24. | támogatja a Bizottság javaslatát, hogy erősítsék az együttműködést a különböző vállalati szövetségek, kereskedelmi kamarák és más, az egységes piacon és harmadik országokban működő szereplők között az üzleti partnerségek elősegítése, a klaszterek előmozdítása és a piacra jutás érdekében, támogatva a nemzetközivé válás folyamatát az egyes vállalkozások szintjétől egészen a hálózatokig vagy többközpontú vállalkozáshálózatokig, a több vállalkozás, valamint más szervezetek és támogató közintézmények részvételével zajló, nemzetközivé válásra irányuló összetettebb és hosszabb távú tervek megvalósításának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

24.

támogatja a Bizottság javaslatát, hogy erősítsék az együttműködést a különböző vállalati szövetségek, kereskedelmi kamarák és más, az egységes piacon és harmadik országokban működő szereplők között az üzleti partnerségek elősegítése, a klaszterek előmozdítása és a piacra jutás érdekében, támogatva a nemzetközivé válás folyamatát az egyes vállalkozások szintjétől egészen a hálózatokig vagy többközpontú vállalkozáshálózatokig, a több vállalkozás, valamint más szervezetek és támogató közintézmények részvételével zajló, nemzetközivé válásra irányuló összetettebb és hosszabb távú tervek megvalósításának elősegítése érdekében;

| 25. | rámutat a kis- és középvállalkozások működési területének jelentőségére, továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hálózatépítés előtérbe állítása érdekében folyamatosan működjenek együtt a helyi önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

25.

rámutat a kis- és középvállalkozások működési területének jelentőségére, továbbá felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hálózatépítés előtérbe állítása érdekében folyamatosan működjenek együtt a helyi önkormányzatokkal;

| 26. | úgy véli, hogy támogatni kell a kkv-k között vagy a részvételükkel létrejött közös vállalkozásokat vagy egyéb társulási megállapodásokat, az új piacokra való bejutásra, közvetlen befektetési projektek egységes piacon és harmadik országokban való kidolgozására és pályázati felhívásokban való részvételre irányuló stratégiaként; felhívja a Bizottságot, hogy mozgósítson forrásokat az ilyen transznacionális együttműködés ösztönzésére; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy támogatni kell a kkv-k között vagy a részvételükkel létrejött közös vállalkozásokat vagy egyéb társulási megállapodásokat, az új piacokra való bejutásra, közvetlen befektetési projektek egységes piacon és harmadik országokban való kidolgozására és pályázati felhívásokban való részvételre irányuló stratégiaként; felhívja a Bizottságot, hogy mozgósítson forrásokat az ilyen transznacionális együttműködés ösztönzésére;

| 27. | megjegyzi, hogy a klaszterek és hálózatok gyakran virtuálisan és fizikailag is létrehozhatók; ösztönzi a tagállamokat, hogy a virtuális klaszterek és hálózatok elősegítése érdekében mozdítsák elő a szükséges eszközöket és erőforrásokat; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a klaszterek és hálózatok gyakran virtuálisan és fizikailag is létrehozhatók; ösztönzi a tagállamokat, hogy a virtuális klaszterek és hálózatok elősegítése érdekében mozdítsák elő a szükséges eszközöket és erőforrásokat;

| 28. | ösztönzi a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a Bizottság által a kkv-k harmadik országok piacaira jutásának fellendítésében a nemzetközi fórumokon és konferenciákon betöltött szerepét; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a Bizottság által a kkv-k harmadik országok piacaira jutásának fellendítésében a nemzetközi fórumokon és konferenciákon betöltött szerepét;

Következő lépések

| 29. | azt ajánlja, hogy a Bizottság vizsgálja meg a nemzetközivé válás minden dimenzióját, konkrétan a kivitelt és a behozatalt, ideértve a gazdasági partnerségek és együttműködés különböző formáit is; megjegyzi, hogy a közlemény erre a második dimenzióra nem helyez kellő hangsúlyt; |
| --- | --- |

29.

azt ajánlja, hogy a Bizottság vizsgálja meg a nemzetközivé válás minden dimenzióját, konkrétan a kivitelt és a behozatalt, ideértve a gazdasági partnerségek és együttműködés különböző formáit is; megjegyzi, hogy a közlemény erre a második dimenzióra nem helyez kellő hangsúlyt;

| 30. | szorgalmazza az Európai Unió kkv-kat támogató politikáinak fokozottabb integrációját, különös tekintettel az innovációra, a növekedésre, a nemzetközivé válásra, a termelékenységre, a költségmegtakarításra és a bürokrácia csökkentésére, a humántőke minőségére, valamint a társadalmi felelősségvállalásra; |
| --- | --- |

30.

szorgalmazza az Európai Unió kkv-kat támogató politikáinak fokozottabb integrációját, különös tekintettel az innovációra, a növekedésre, a nemzetközivé válásra, a termelékenységre, a költségmegtakarításra és a bürokrácia csökkentésére, a humántőke minőségére, valamint a társadalmi felelősségvállalásra;

| 31. | üdvözli a kkv-k új versenyképességi programját (COSME); megemlíti a Versenyképességi és Innovációs Program (CIP) sikeres fellépéseit, mint amilyen az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó független érdekelt felek magas szintű csoportja és az Enterprise Europe Network, amelyeket folytatni kell és ki kell bővíteni az új program keretében,; hangsúlyozza, hogy javítani szükséges a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutását és erősíteni kell a magánszektor által betölthető szerepet; felszólít a hitelhez, garanciákhoz vagy kockázati tőkéhez való hozzáférésnek szentelt különféle közösségi eszközök egyszerűsítésére és racionalizálására, különös tekintettel a nemzetközivé válást tervező kkv-k számára; felszólít a határokon átnyúló és az Unión kívüli – és különösen a több pénznemet felhasználó – kereskedelemben érdekelt kkv-k számára rendelkezésre álló banki alapszolgáltatások költségeinek és elérhetőségének felülvizsgálatára; ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, miképpen tudnák a nemzeti vállalkozási adók egy részét a kkv-k által felvehető hitelek esetében garanciavállalásra felhasználni; hangsúlyozza, hogy minden új eszközt – különösen a nem pénzügyi eszközöket – a Versenyképességi és Innovációs Program kritikus értékelése alapján, a kkv-szervezetekkel szoros együttműködésben kell elfogadni; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a kkv-k új versenyképességi programját (COSME); megemlíti a Versenyképességi és Innovációs Program (CIP) sikeres fellépéseit, mint amilyen az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó független érdekelt felek magas szintű csoportja és az Enterprise Europe Network, amelyeket folytatni kell és ki kell bővíteni az új program keretében,; hangsúlyozza, hogy javítani szükséges a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutását és erősíteni kell a magánszektor által betölthető szerepet; felszólít a hitelhez, garanciákhoz vagy kockázati tőkéhez való hozzáférésnek szentelt különféle közösségi eszközök egyszerűsítésére és racionalizálására, különös tekintettel a nemzetközivé válást tervező kkv-k számára; felszólít a határokon átnyúló és az Unión kívüli – és különösen a több pénznemet felhasználó – kereskedelemben érdekelt kkv-k számára rendelkezésre álló banki alapszolgáltatások költségeinek és elérhetőségének felülvizsgálatára; ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, miképpen tudnák a nemzeti vállalkozási adók egy részét a kkv-k által felvehető hitelek esetében garanciavállalásra felhasználni; hangsúlyozza, hogy minden új eszközt – különösen a nem pénzügyi eszközöket – a Versenyképességi és Innovációs Program kritikus értékelése alapján, a kkv-szervezetekkel szoros együttműködésben kell elfogadni;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretben elegendő költségvetést kell elkülöníteni a COSME számára, figyelembe véve különösen a kkv-finanszírozás terén a piac jelentős hiányosságait, és azt, hogy növelni kell az üzleti transzferekre nyújtott uniós támogatást; e tekintetben úgy véli, hogy a tevékenységek és költségvetés vonatkozásában érdemes pontosítani a COSME és a Horizont 2020 programot, hogy elősegítsék azok kkv-irányultságát és biztosítsák az elégséges finanszírozást; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretben elegendő költségvetést kell elkülöníteni a COSME számára, figyelembe véve különösen a kkv-finanszírozás terén a piac jelentős hiányosságait, és azt, hogy növelni kell az üzleti transzferekre nyújtott uniós támogatást; e tekintetben úgy véli, hogy a tevékenységek és költségvetés vonatkozásában érdemes pontosítani a COSME és a Horizont 2020 programot, hogy elősegítsék azok kkv-irányultságát és biztosítsák az elégséges finanszírozást;

| 33. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a megfelelő exportgaranciák elérhetőségéről a kkv-k számára; |
| --- | --- |

33.

felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a megfelelő exportgaranciák elérhetőségéről a kkv-k számára;

| 34. | tisztában van a gyakorlott és szakképzett vállalkozók nemzetközi üzleti kihívásokkal való szembenézés terén fennálló jelentőségével; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programot, és vizsgálja meg egy „Erasmus Mundus vállalkozóknak” program lehetőségét, amely – többek között a nemzetközi szintű vállalkozói szellem kialakítását lehetővé tevő vállalati kultúra magas szintű oktatása révén – lehetővé tenné a tehetséges vállalkozók számára az EU-n kívüli kiválósági központokban való tapasztalatszerzést és a velük való hálózatépítést, biztosítva ezáltal a globális piacon való versenyhez szükséges alapvető eszközöket; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatal vállalkozókat és az iparpolitikát vegyék bele az „Erasmus mindenkinek” programba minden, a programot érintő uniós politika vonatkozásában; |
| --- | --- |

34.

tisztában van a gyakorlott és szakképzett vállalkozók nemzetközi üzleti kihívásokkal való szembenézés terén fennálló jelentőségével; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programot, és vizsgálja meg egy „Erasmus Mundus vállalkozóknak” program lehetőségét, amely – többek között a nemzetközi szintű vállalkozói szellem kialakítását lehetővé tevő vállalati kultúra magas szintű oktatása révén – lehetővé tenné a tehetséges vállalkozók számára az EU-n kívüli kiválósági központokban való tapasztalatszerzést és a velük való hálózatépítést, biztosítva ezáltal a globális piacon való versenyhez szükséges alapvető eszközöket; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatal vállalkozókat és az iparpolitikát vegyék bele az „Erasmus mindenkinek” programba minden, a programot érintő uniós politika vonatkozásában;

| 35. | üdvözli az európai szabványosítás felülvizsgálatáról szóló bizottsági javaslatot; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi szabványok koherensebb rendszerére van szükség, hogy lehetővé váljon az átjárhatóság, és csökkenjenek a kkv-k nemzetközivé válását gátló akadályok; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az európai szabványosítás felülvizsgálatáról szóló bizottsági javaslatot; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi szabványok koherensebb rendszerére van szükség, hogy lehetővé váljon az átjárhatóság, és csökkenjenek a kkv-k nemzetközivé válását gátló akadályok;

| 36. | támogatja az olyan európai szabványosítási rendszert, amely módszeresebben bevonja a kkv-kat a döntéshozatali folyamatokba, miközben tiszteletben tartja a nemzeti delegáció bevált elvét; szorgalmazza a Bizottságnál az ahhoz szükséges lépések megtételét, hogy az európai szabványosítási szervek által kidolgozott szabványok könnyebben és olcsóbban hozzáférhetők legyenek a kkv-k számára az interoperabilitás lehetővé tétele és a nemzetközivé váló kkv-k előtt álló komoly akadályok csökkentése céljából; hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van az infokommunikációs technológiákra vonatkozó szabványosítási politika piaci és politikai fejleményekhez való hozzáigazítására, mert ez fontos eszköze a kkv-jelenlét erősítésének az e-vállalkozás, az e-kereskedelem, az e-szállítás és az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) stb. terén; |
| --- | --- |

36.

támogatja az olyan európai szabványosítási rendszert, amely módszeresebben bevonja a kkv-kat a döntéshozatali folyamatokba, miközben tiszteletben tartja a nemzeti delegáció bevált elvét; szorgalmazza a Bizottságnál az ahhoz szükséges lépések megtételét, hogy az európai szabványosítási szervek által kidolgozott szabványok könnyebben és olcsóbban hozzáférhetők legyenek a kkv-k számára az interoperabilitás lehetővé tétele és a nemzetközivé váló kkv-k előtt álló komoly akadályok csökkentése céljából; hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van az infokommunikációs technológiákra vonatkozó szabványosítási politika piaci és politikai fejleményekhez való hozzáigazítására, mert ez fontos eszköze a kkv-jelenlét erősítésének az e-vállalkozás, az e-kereskedelem, az e-szállítás és az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) stb. terén;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k nemzetközivé válásának ösztönzéséhez kulcsfontosságú az egyszerű, de hatékony szellemi tulajdonjogi és szerzői jogi rendszer; úgy véli, hogy a kkv-knak szükségük van a szellemi tulajdonjogok hatékony védelmére, ami ösztönözné az új technológiák kifejlesztését, ez pedig alapul szolgálna a nemzetközi tevékenységeikhez; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a kkv-k nemzetközivé válásának ösztönzéséhez kulcsfontosságú az egyszerű, de hatékony szellemi tulajdonjogi és szerzői jogi rendszer; úgy véli, hogy a kkv-knak szükségük van a szellemi tulajdonjogok hatékony védelmére, ami ösztönözné az új technológiák kifejlesztését, ez pedig alapul szolgálna a nemzetközi tevékenységeikhez;

| 38. | hangsúlyozza, hogy nem áll elegendő forrás a kkv-k rendelkezésére ahhoz, hogy küzdeni tudjanak a szellemi tulajdonjogoknak a harmadik országok piacán őket érintő megsértése ellen; felszólít arra, hogy a kkv-k szellemi tulajdonjogainak e harmadik országokban való fokozott védelme érdekében az Unió tegyen konkrét kezdeményezéseket, mint például Kínában, ahol felállították a kkv-k szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos információs szolgálatát; megjegyzi, hogy ezt az információs szolgálati modellt egy kísérleti projekt keretében kiterjesztik az ASEAN és Dél-Amerika egyes országaira is; hangsúlyozza, hogy a modell kiterjesztése előtt működésének optimalizálása érdekében szükség van a már működő információs szolgálatok megfelelő értékelésére; sürgeti a Bizottságot, hogy amint levonták a tanulságokat e vizsgálatból, hozzanak létre hasonló információs szolgálatokat azokon a kiemelt piacokon, ahol a szellemi tulajdonjogok fontos szerepet játszanak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan működjenek együtt a vámok területén az EU-ban és harmadik országokkal is a hamisított áruk lefoglalása, valamint a vámeljárások egyszerűsítése tekintetében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy nem áll elegendő forrás a kkv-k rendelkezésére ahhoz, hogy küzdeni tudjanak a szellemi tulajdonjogoknak a harmadik országok piacán őket érintő megsértése ellen; felszólít arra, hogy a kkv-k szellemi tulajdonjogainak e harmadik országokban való fokozott védelme érdekében az Unió tegyen konkrét kezdeményezéseket, mint például Kínában, ahol felállították a kkv-k szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos információs szolgálatát; megjegyzi, hogy ezt az információs szolgálati modellt egy kísérleti projekt keretében kiterjesztik az ASEAN és Dél-Amerika egyes országaira is; hangsúlyozza, hogy a modell kiterjesztése előtt működésének optimalizálása érdekében szükség van a már működő információs szolgálatok megfelelő értékelésére; sürgeti a Bizottságot, hogy amint levonták a tanulságokat e vizsgálatból, hozzanak létre hasonló információs szolgálatokat azokon a kiemelt piacokon, ahol a szellemi tulajdonjogok fontos szerepet játszanak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan működjenek együtt a vámok területén az EU-ban és harmadik országokkal is a hamisított áruk lefoglalása, valamint a vámeljárások egyszerűsítése tekintetében;

| 39. | megjegyzi annak fontosságát, hogy egy egyszerűsített és átlátható uniós szabályozási keretet hozzanak létre a közbeszerzésre, hogy a kkv-k jobban hozzáférjenek a közbeszerzési szerződésekhez az EU-ban és harmadik országokban egyaránt, ideértve a „csak egyszer” elv alkalmazását és az elektronikus adattovábbítási rendszerek használatát, valamint a kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférését elősegítő bevált gyakorlatok európai kódexének alkalmazását; úgy véli, hogy a közbeszerzés hatékony közpolitikai eszköz – főként szubnacionális szinteken – arra, hogy támogassa a hazai kkv-k technikai innovációs képességeit, és biztosítsa a nemzetközivé válás megkezdéséhez szükséges méretre való növekedésüket; kéri a közbeszerzések jobb kialakítását, valamint a szolgáltatások közbeszerzés előtti megnyitását; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi annak fontosságát, hogy egy egyszerűsített és átlátható uniós szabályozási keretet hozzanak létre a közbeszerzésre, hogy a kkv-k jobban hozzáférjenek a közbeszerzési szerződésekhez az EU-ban és harmadik országokban egyaránt, ideértve a „csak egyszer” elv alkalmazását és az elektronikus adattovábbítási rendszerek használatát, valamint a kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférését elősegítő bevált gyakorlatok európai kódexének alkalmazását; úgy véli, hogy a közbeszerzés hatékony közpolitikai eszköz – főként szubnacionális szinteken – arra, hogy támogassa a hazai kkv-k technikai innovációs képességeit, és biztosítsa a nemzetközivé válás megkezdéséhez szükséges méretre való növekedésüket; kéri a közbeszerzések jobb kialakítását, valamint a szolgáltatások közbeszerzés előtti megnyitását;

| 40. | reméli, hogy a Bizottság kezdeményezi annak biztosítását, hogy az uniós kkv-k más vállalkozásokkal egyenlő feltételekkel férhessenek hozzá a közbeszerzésekhez a harmadik országok piacain; reméli, hogy az uniós közbeszerzési piacról szóló, nemrégiben közzétett rendeletre irányuló javaslat elő fogja segíteni a nyitottsággal kapcsolatos viszonosságot, ami az uniós kkv-k javát szolgálná; kéri, hogy az EU dolgozzon ki a kutatás és az innováció ösztönzésén alapuló ambiciózus közös iparpolitikát, amely a projektkötvényekhez hasonló innovatív finanszírozásban részesül és amely többek között a közbeszerzésekhez való hozzáférés révén támogatja a kkv-k azzal a céllal történő fejlesztését, hogy az ipar és a kutatás új, nagyobb szereplőivel szemben fenntarthassák versenyképességüket; felszólítja az Uniót, hogy azzal fokozza az európai termelés értékét, hogy minőségibb információkat nyújt a fogyasztóknak, továbbá különösen az Unióba importált termékek származási országának megjelöléséről szóló („eredetmegjelölési”) rendelet elfogadása révén; |
| --- | --- |

40.

reméli, hogy a Bizottság kezdeményezi annak biztosítását, hogy az uniós kkv-k más vállalkozásokkal egyenlő feltételekkel férhessenek hozzá a közbeszerzésekhez a harmadik országok piacain; reméli, hogy az uniós közbeszerzési piacról szóló, nemrégiben közzétett rendeletre irányuló javaslat elő fogja segíteni a nyitottsággal kapcsolatos viszonosságot, ami az uniós kkv-k javát szolgálná; kéri, hogy az EU dolgozzon ki a kutatás és az innováció ösztönzésén alapuló ambiciózus közös iparpolitikát, amely a projektkötvényekhez hasonló innovatív finanszírozásban részesül és amely többek között a közbeszerzésekhez való hozzáférés révén támogatja a kkv-k azzal a céllal történő fejlesztését, hogy az ipar és a kutatás új, nagyobb szereplőivel szemben fenntarthassák versenyképességüket; felszólítja az Uniót, hogy azzal fokozza az európai termelés értékét, hogy minőségibb információkat nyújt a fogyasztóknak, továbbá különösen az Unióba importált termékek származási országának megjelöléséről szóló („eredetmegjelölési”) rendelet elfogadása révén;

| 41. | erőteljesen sürgeti a tagállamokat, hogy minél előbb, de legkésőbb 2012 végére véglegesítsék a közös szabadalmi rendszerről szóló megállapodást, mivel ez létfontosságú ahhoz, hogy az EU egyszerű és megfizethető hozzáférést biztosítson a vállalkozások számára a szabadalmi oltalomhoz az egységes piacon, hasonlóan az Egyesült Államokban, Kínában és Japánban működő versenytársaik rendelkezésére álló oltalomhoz; |
| --- | --- |

41.

erőteljesen sürgeti a tagállamokat, hogy minél előbb, de legkésőbb 2012 végére véglegesítsék a közös szabadalmi rendszerről szóló megállapodást, mivel ez létfontosságú ahhoz, hogy az EU egyszerű és megfizethető hozzáférést biztosítson a vállalkozások számára a szabadalmi oltalomhoz az egységes piacon, hasonlóan az Egyesült Államokban, Kínában és Japánban működő versenytársaik rendelkezésére álló oltalomhoz;

| 42. | javasolja, hogy az Unió már létező kkv-központjait csak a létező központokra vonatkozó hatékonysági elemzés következtetéseinek, valamint az általános vezérelvek kellő figyelembevételével bővítsék; megállapítja, hogy ezek a központok jobban működnének, ha információs szolgálatokkal együtt az igényekhez igazítva, egyablakos kapcsolattartó pontként állnának a harmadik országokban az uniós kkv-k rendelkezésére; úgy véli, hogy az uniós kezdeményezéseknek azokra a területekre kell összpontosítaniuk, amelyekben a kkv-k ténylegesen tevékenykednek; |
| --- | --- |

42.

javasolja, hogy az Unió már létező kkv-központjait csak a létező központokra vonatkozó hatékonysági elemzés következtetéseinek, valamint az általános vezérelvek kellő figyelembevételével bővítsék; megállapítja, hogy ezek a központok jobban működnének, ha információs szolgálatokkal együtt az igényekhez igazítva, egyablakos kapcsolattartó pontként állnának a harmadik országokban az uniós kkv-k rendelkezésére; úgy véli, hogy az uniós kezdeményezéseknek azokra a területekre kell összpontosítaniuk, amelyekben a kkv-k ténylegesen tevékenykednek;

| 43. | felszólít arra, hogy az Unió kereskedelmi tárgyalásaira vonatkozó menetrend alapján határozzák meg egyértelműbben a kkv-k kiemelt piacainak fogalmát; emlékeztet arra, hogy a kiemelt piacoknak természetesen olyan gyorsan bővülő piacokat is magukban kell foglalniuk, mint a BRIC-országokéi, ugyanakkor figyelembe kell venniük azt, hogy a kkv-k miként értékelik a fejlődő országokban és szomszédos régiókban a nemzetközivé válás lehetőségeit; ezért véleménye szerint a kiemelt piacok jegyzékének elkészítésekor elsősorban a fogadó piacok növekedését és a meglévő támogatási struktúrák hiányosságait kell figyelembe venni; azt javasolja, hogy számos, az Unióval szomszédos országot, különösen a nyugat-balkáni és a földközi-tengeri területeket, illetve az Unióval határos országokat fel kellene venni a listára, mivel a legtöbb kkv elsőként a szomszédos országok kereskedelmi partnereinek exportál, és mivel az ezekkel az országokkal folytatott uniós kereskedelem fontos szerepet játszik növekedésükben és stabilitásuk megőrzésében; |
| --- | --- |

43.

felszólít arra, hogy az Unió kereskedelmi tárgyalásaira vonatkozó menetrend alapján határozzák meg egyértelműbben a kkv-k kiemelt piacainak fogalmát; emlékeztet arra, hogy a kiemelt piacoknak természetesen olyan gyorsan bővülő piacokat is magukban kell foglalniuk, mint a BRIC-országokéi, ugyanakkor figyelembe kell venniük azt, hogy a kkv-k miként értékelik a fejlődő országokban és szomszédos régiókban a nemzetközivé válás lehetőségeit; ezért véleménye szerint a kiemelt piacok jegyzékének elkészítésekor elsősorban a fogadó piacok növekedését és a meglévő támogatási struktúrák hiányosságait kell figyelembe venni; azt javasolja, hogy számos, az Unióval szomszédos országot, különösen a nyugat-balkáni és a földközi-tengeri területeket, illetve az Unióval határos országokat fel kellene venni a listára, mivel a legtöbb kkv elsőként a szomszédos országok kereskedelmi partnereinek exportál, és mivel az ezekkel az országokkal folytatott uniós kereskedelem fontos szerepet játszik növekedésükben és stabilitásuk megőrzésében;

| 44. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi kereskedelmi tárgyalás során biztosítsa a kkv-k különleges igényeinek és érdekeinek figyelembevételét; megjegyzi, hogy ez azon tárgyalási területek azonosításával járna, amelyeken a problémák többnyire a kkv-kat érintik, és nem annyira más vállalkozási csoportokat, továbbá azzal járna, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak a harmadik országokkal történő megtárgyalására irányuló folyamatban ezekre összpontosítsanak; támogatja a többoldalú keret olyan reformját, amely magában foglalja a kkv-k WTO-ba történő bevonását és a kkv-k esetében a választottbíróság felállításának és a viták rendezésének felgyorsítását; |
| --- | --- |

44.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy valamennyi kereskedelmi tárgyalás során biztosítsa a kkv-k különleges igényeinek és érdekeinek figyelembevételét; megjegyzi, hogy ez azon tárgyalási területek azonosításával járna, amelyeken a problémák többnyire a kkv-kat érintik, és nem annyira más vállalkozási csoportokat, továbbá azzal járna, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak a harmadik országokkal történő megtárgyalására irányuló folyamatban ezekre összpontosítsanak; támogatja a többoldalú keret olyan reformját, amely magában foglalja a kkv-k WTO-ba történő bevonását és a kkv-k esetében a választottbíróság felállításának és a viták rendezésének felgyorsítását;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a külföldön történő befektetés képezi a kkv-k számára a nemzetközi válás legtöbb kihívást jelentő formáját; azt ajánlja, hogy amennyiben az EU a jövőben kétoldalú befektetési szerződéseket tárgyal, vegyék figyelembe a kkv-k arra irányuló igényét, hogy külföldi közvetlen befektetéseik nagyobb biztonságban legyenek; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a külföldön történő befektetés képezi a kkv-k számára a nemzetközi válás legtöbb kihívást jelentő formáját; azt ajánlja, hogy amennyiben az EU a jövőben kétoldalú befektetési szerződéseket tárgyal, vegyék figyelembe a kkv-k arra irányuló igényét, hogy külföldi közvetlen befektetéseik nagyobb biztonságban legyenek;

| 46. | úgy véli, hogy a kkv-knak a dömpingellenes eljárásokhoz való kevésbé költséges és gyorsabb hozzáférése kulcsfontosságú ahhoz, hogy védelmet élvezzenek a kereskedelmi partnerek tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataival szemben; felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós kereskedelemvédelmi eszközök reformja során vegye ezt az aggályt megfelelően figyelembe; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a kkv-knak a dömpingellenes eljárásokhoz való kevésbé költséges és gyorsabb hozzáférése kulcsfontosságú ahhoz, hogy védelmet élvezzenek a kereskedelmi partnerek tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataival szemben; felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós kereskedelemvédelmi eszközök reformja során vegye ezt az aggályt megfelelően figyelembe;

| 47. | méltányolja a kétoldalú szabadkereskedelmi egyezményekben foglalt, a vállalkozások közötti kapcsolatok elősegítésére irányuló kezdeményezéseket; emlékeztet arra, hogy a potenciális tengerentúli kereskedők felkutatásával és a kapcsolatfelvétellel, illetve a megbízható szállítási láncok kialakításával kapcsolatos kihívások jelentős akadályt jelentenek az exportpiacokra belépni kívánó kkv-k számára, valamint arra, hogy különösen a kisebb cégek és mikrovállalkozások támaszkodnak közvetítőkre ahhoz, hogy külföldön árukat értékesítsenek; |
| --- | --- |

47.

méltányolja a kétoldalú szabadkereskedelmi egyezményekben foglalt, a vállalkozások közötti kapcsolatok elősegítésére irányuló kezdeményezéseket; emlékeztet arra, hogy a potenciális tengerentúli kereskedők felkutatásával és a kapcsolatfelvétellel, illetve a megbízható szállítási láncok kialakításával kapcsolatos kihívások jelentős akadályt jelentenek az exportpiacokra belépni kívánó kkv-k számára, valamint arra, hogy különösen a kisebb cégek és mikrovállalkozások támaszkodnak közvetítőkre ahhoz, hogy külföldön árukat értékesítsenek;

2.   
  Adminisztratív terhek

Szabályozási megközelítés

| 48. | üdvözli az adminisztratív terhek minimalizálására vonatkozó 2012-es cél elérését, azonban úgy véli, hogy még több minden elérhető lenne; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a meglévő jogszabályokat és terjesszen elő új, nagyratörő csökkentési célkitűzéseket az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagnak és a „gondolkodjunk először kicsiben” elvnek megfelelően; úgy véli, hogy az új célnak nettó célnak kell lennie, figyelemmel veszi a célok rögzítése után elfogadott új jogszabályokat; ajánlja, hogy az új cél mérhető és ellenőrizhető legyen, és vezessen minőségi javuláshoz, például a kkv-któl megkövetelt dokumentumok mennyiségének csökkentése révén, valamint biztosítva, hogy a kkv-k nem szembesülnek irreális határidőkkel dokumentumaik beadásakor; véleménye szerint a független érdekeltekből álló magas szintű csoportnak folyamatosan központi szerepet kell játszania a csökkentési cél megvalósulásának felügyeletében; |
| --- | --- |

48.

üdvözli az adminisztratív terhek minimalizálására vonatkozó 2012-es cél elérését, azonban úgy véli, hogy még több minden elérhető lenne; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a meglévő jogszabályokat és terjesszen elő új, nagyratörő csökkentési célkitűzéseket az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagnak és a „gondolkodjunk először kicsiben” elvnek megfelelően; úgy véli, hogy az új célnak nettó célnak kell lennie, figyelemmel veszi a célok rögzítése után elfogadott új jogszabályokat; ajánlja, hogy az új cél mérhető és ellenőrizhető legyen, és vezessen minőségi javuláshoz, például a kkv-któl megkövetelt dokumentumok mennyiségének csökkentése révén, valamint biztosítva, hogy a kkv-k nem szembesülnek irreális határidőkkel dokumentumaik beadásakor; véleménye szerint a független érdekeltekből álló magas szintű csoportnak folyamatosan központi szerepet kell játszania a csökkentési cél megvalósulásának felügyeletében;

| 49. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a kkv-k számára az Európa-szerte történő működésüket és ötleteik üzleti megvalósítását lehetővé tevő megállapodásokat azáltal, hogy a piacokra jobb kijutási lehetőséget biztosítanak nekik, és csökkentik a bürokráciát; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a kkv-k számára az Európa-szerte történő működésüket és ötleteik üzleti megvalósítását lehetővé tevő megállapodásokat azáltal, hogy a piacokra jobb kijutási lehetőséget biztosítanak nekik, és csökkentik a bürokráciát;

| 50. | hangsúlyozza amiatti csalódottságát, hogy a Bizottság felületesen és következetlenül alkalmazta a kkv-tesztet; kitart amellett, hogy a kkv-tesztnek szisztematikusan meg kellene jelennie a hatásvizsgálat állandó fejezeteként; felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza, miért nem készült rendes kkv-teszt az adatvédelmi csomaghoz, és tegyen gyors és konkrét lépéseket e mulasztás orvoslására; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza amiatti csalódottságát, hogy a Bizottság felületesen és következetlenül alkalmazta a kkv-tesztet; kitart amellett, hogy a kkv-tesztnek szisztematikusan meg kellene jelennie a hatásvizsgálat állandó fejezeteként; felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza, miért nem készült rendes kkv-teszt az adatvédelmi csomaghoz, és tegyen gyors és konkrét lépéseket e mulasztás orvoslására;

| 51. | határozottan támogatja a mikrovállalkozásokra helyezett hangsúlyt a megerősített kkv-tesztben, és észrevételezi azt az elképzelést, hogy a mikrovállalkozásokat eleve kizárják minden javasolt jogszabályból; véleménye szerint azonban kivételnek csak ott van helye, ahol a mikrovállalkozások sajátos igényei nem kezelhetők megfelelően hozzájuk alkalmazott megoldásokkal vagy enyhébb keretekben, mint ahogyan azt a kkv-teszt megmutatta; felszólít ezért egy mikrodimenzió kialakítására szólít fel a kkv-teszt szerves részeként, amelyben szisztematikusan értékelnének minden rendelkezésre álló lehetőséget; megismétli, hogy semmilyen kivétel vagy átalakított megoldás nem ütközhet az alapvető uniós egészségügyi és munkabiztonsági előírásokba, az uniós munkavállalók alapvető jogaiba és az EU környezetvédelmi jogszabályainak alapelveibe; hangsúlyozza, hogy amennyiben egy rendelkezés hatálya teljes mértékben kiterjed a mikrovállalkozásokra, akkor a kiterjesztés indokainak egyértelműen ki kell világlaniuk a kkv-teszt eredményeiből; |
| --- | --- |

51.

határozottan támogatja a mikrovállalkozásokra helyezett hangsúlyt a megerősített kkv-tesztben, és észrevételezi azt az elképzelést, hogy a mikrovállalkozásokat eleve kizárják minden javasolt jogszabályból; véleménye szerint azonban kivételnek csak ott van helye, ahol a mikrovállalkozások sajátos igényei nem kezelhetők megfelelően hozzájuk alkalmazott megoldásokkal vagy enyhébb keretekben, mint ahogyan azt a kkv-teszt megmutatta; felszólít ezért egy mikrodimenzió kialakítására szólít fel a kkv-teszt szerves részeként, amelyben szisztematikusan értékelnének minden rendelkezésre álló lehetőséget; megismétli, hogy semmilyen kivétel vagy átalakított megoldás nem ütközhet az alapvető uniós egészségügyi és munkabiztonsági előírásokba, az uniós munkavállalók alapvető jogaiba és az EU környezetvédelmi jogszabályainak alapelveibe; hangsúlyozza, hogy amennyiben egy rendelkezés hatálya teljes mértékben kiterjed a mikrovállalkozásokra, akkor a kiterjesztés indokainak egyértelműen ki kell világlaniuk a kkv-teszt eredményeiből;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok nemzeti jogba való átültetésének hatékonyságát javítani kell; felhívja a Bizottságot a jogszabályok nagyobb mértékű harmonizálására, hogy csökkentsék a túl szigorú átültetés körét és szisztematikusabban használják a kkv-tesztet; kéri a Bizottságot, hogy mérje fel, milyen mértékben lehet tagállami követelményként bevezetni az „uniós jogszabályok helyes végrehajtására vonatkozó ellenőrző lista” (7) alkalmazását az egységes piac javára; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok nemzeti jogba való átültetésének hatékonyságát javítani kell; felhívja a Bizottságot a jogszabályok nagyobb mértékű harmonizálására, hogy csökkentsék a túl szigorú átültetés körét és szisztematikusabban használják a kkv-tesztet; kéri a Bizottságot, hogy mérje fel, milyen mértékben lehet tagállami követelményként bevezetni az „uniós jogszabályok helyes végrehajtására vonatkozó ellenőrző lista” (7) alkalmazását az egységes piac javára;

| 53. | szorgalmazza, hogy a nemzeti kormányok alkalmazzanak a vállalatirányítási rendelkezésekhez hasonló „feleljen meg vagy magyarázza meg” szemléletet; hangsúlyozza, hogy e szemlélet szerint a kormányoknak megfelelően indokolniuk kellene az uniós jogszabályok által előírtakon felüli rendelkezések végrehajtását; |
| --- | --- |

53.

szorgalmazza, hogy a nemzeti kormányok alkalmazzanak a vállalatirányítási rendelkezésekhez hasonló „feleljen meg vagy magyarázza meg” szemléletet; hangsúlyozza, hogy e szemlélet szerint a kormányoknak megfelelően indokolniuk kellene az uniós jogszabályok által előírtakon felüli rendelkezések végrehajtását;

| 54. | sajnálja, hogy csak néhány tagállam alkalmazza szisztematikusan a kkv-tesztet a nemzeti döntéshozatali folyamatban; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a kkv-tesztek nemzeti szintű végrehajtására vonatkozó minimumkövetelményekről, a kkv-tesztek nemzeti szintű alkalmazására vonatkozó iránymutatásokkal együtt, a Bizottság által alkalmazott kkv-teszt és a nemzeti bevált gyakorlatok alapján; |
| --- | --- |

54.

sajnálja, hogy csak néhány tagállam alkalmazza szisztematikusan a kkv-tesztet a nemzeti döntéshozatali folyamatban; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a kkv-tesztek nemzeti szintű végrehajtására vonatkozó minimumkövetelményekről, a kkv-tesztek nemzeti szintű alkalmazására vonatkozó iránymutatásokkal együtt, a Bizottság által alkalmazott kkv-teszt és a nemzeti bevált gyakorlatok alapján;

| 55. | kéri a meglévő uniós jogszabályok megfelelőségének ellenőrzését („fitness check”) a következetlenségek és az elavult vagy nem hatékony szabályok kiiktatása érdekében; |
| --- | --- |

55.

kéri a meglévő uniós jogszabályok megfelelőségének ellenőrzését („fitness check”) a következetlenségek és az elavult vagy nem hatékony szabályok kiiktatása érdekében;

| 56. | az alkalmassági vizsgálatok keretében felszólít azon területek azonosítására, amelyeket túlzott terhek, következetlenség vagy hatástalan jogszabályok jellemeznek, amelyek káros hatást gyakorolnak a kkv-kra; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon az egészségügyi, biztonsági, esélyegyenlőségi és szociális rendelkezések célkitűzéseinek teljesítéséről; |
| --- | --- |

56.

az alkalmassági vizsgálatok keretében felszólít azon területek azonosítására, amelyeket túlzott terhek, következetlenség vagy hatástalan jogszabályok jellemeznek, amelyek káros hatást gyakorolnak a kkv-kra; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon az egészségügyi, biztonsági, esélyegyenlőségi és szociális rendelkezések célkitűzéseinek teljesítéséről;

| 57. | erőteljesen támogatja az „egy ki, egy be” elképzelést mint az EU egységes piaci jogszabályainak irányadó elvét, annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen, a kkv-kra terhet rovó új jogszabályt se lehessen bevezetni anélkül, hogy egy adott területen ne azonosítanák azokat az azonos értékű meglévő szabályozásokat, amelyeket ki lehet vezetni; |
| --- | --- |

57.

erőteljesen támogatja az „egy ki, egy be” elképzelést mint az EU egységes piaci jogszabályainak irányadó elvét, annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen, a kkv-kra terhet rovó új jogszabályt se lehessen bevezetni anélkül, hogy egy adott területen ne azonosítanák azokat az azonos értékű meglévő szabályozásokat, amelyeket ki lehet vezetni;

| 58. | kéri a kkv-megbízotti (SME Envoy) hálózat szerepének megerősítését, mivel ez valódi hozzáadott értéket biztosít a tagállamok közötti, a nemzeti és uniós szintű kommunikációban és koordinációban, a politika megfogalmazásától kezdve egészen a jogszabályok végrehajtásáig; felszólítja a Bizottságot és a nemzeti közigazgatásokat, hogy a kkv-megbízottak függetlenül működhessenek, és kövessenek átfogó megközelítést annak biztosítása során, hogy a kkv-k érdekeit a jogalkotás és a politikai döntéshozatal valamennyi területén figyelembe vegyék; ragaszkodik ahhoz, hogy a kkv-megbízottak nagymértékben vegyenek részt a kkv-teszttel kapcsolatos eljárásokban; ösztönzi továbbá az uniós kkv-k összefogását célul kitűző civil társadalmi szervezetek erősítését, és kéri, hogy a civil társadalmi szervezetek igényeit vegyék figyelembe a közigazgarási és jogalkotási folyamatokban; |
| --- | --- |

58.

kéri a kkv-megbízotti (SME Envoy) hálózat szerepének megerősítését, mivel ez valódi hozzáadott értéket biztosít a tagállamok közötti, a nemzeti és uniós szintű kommunikációban és koordinációban, a politika megfogalmazásától kezdve egészen a jogszabályok végrehajtásáig; felszólítja a Bizottságot és a nemzeti közigazgatásokat, hogy a kkv-megbízottak függetlenül működhessenek, és kövessenek átfogó megközelítést annak biztosítása során, hogy a kkv-k érdekeit a jogalkotás és a politikai döntéshozatal valamennyi területén figyelembe vegyék; ragaszkodik ahhoz, hogy a kkv-megbízottak nagymértékben vegyenek részt a kkv-teszttel kapcsolatos eljárásokban; ösztönzi továbbá az uniós kkv-k összefogását célul kitűző civil társadalmi szervezetek erősítését, és kéri, hogy a civil társadalmi szervezetek igényeit vegyék figyelembe a közigazgarási és jogalkotási folyamatokban;

| 59. | hangsúlyozza a kkv-k vállalkozói szellemének erősítése és előmozdítása érdekében hozott nemzeti intézkedések tervezése során a szociális partnerekkel folytatandó eszmecsere jelentőségét; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza a kkv-k vállalkozói szellemének erősítése és előmozdítása érdekében hozott nemzeti intézkedések tervezése során a szociális partnerekkel folytatandó eszmecsere jelentőségét;

A kkv-k meghatározása

| 60. | tudomásul veszi a kkv-k meghatározásának folyamatban lévő értékelését, amely már az összes uniós vállalkozás 99 %-át lefedi; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen hatásokkal jár, ha a) nő a rugalmasság és mérséklik a növekedéstől visszatartó tényezőket (pl. az átmeneti időszakok 3 évre való meghosszabbításával), b) a forgalomra és mérlegre vonatkozó felső határokat a gazdasági fejleményekhez igazítják, és c) lehetővé teszik az egyes alkategóriák differenciáltabb megítélését; |
| --- | --- |

60.

tudomásul veszi a kkv-k meghatározásának folyamatban lévő értékelését, amely már az összes uniós vállalkozás 99 %-át lefedi; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen hatásokkal jár, ha a) nő a rugalmasság és mérséklik a növekedéstől visszatartó tényezőket (pl. az átmeneti időszakok 3 évre való meghosszabbításával), b) a forgalomra és mérlegre vonatkozó felső határokat a gazdasági fejleményekhez igazítják, és c) lehetővé teszik az egyes alkategóriák differenciáltabb megítélését;

| 61. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a schengeni megállapodás keretében hozzanak létre saját vízumrendszert az export- és importtevékenységekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a schengeni megállapodás keretében hozzanak létre saját vízumrendszert az export- és importtevékenységekkel összefüggésben;

További intézkedések

| 62. | kiemeli, hogy az egységes piacnak döntő szerepe van abban, hogy a kkv-k számára lehető legkedvezőbb környezet alakuljon ki; sajnálja, hogy ez sok területen még mindig nem realitás, különösen ami a digitális dimenzióját illeti; felhívja ezért a Bizottságot, hogy szorgalmazza a digitális egységes piacnak a széles sávú összeköttetés kiépítését biztosító, valamint az információs és kommunikációs technológiához való egyetemes hozzáférést előmozdító kommunikációs technológiák révén történő megvalósítását 2015-re, ezzel kényszerítve a tagállamokat a meglévő jogszabályok végrehajtására és alkalmazására, továbbá tegyen új javaslatokat azokra a helyzetekre, ahol még hiányzik a belső piaci jogszabály, elsősorban a vállalkozással járó költségek és bürokratikus terhek csökkentését tartva szem előtt; |
| --- | --- |

62.

kiemeli, hogy az egységes piacnak döntő szerepe van abban, hogy a kkv-k számára lehető legkedvezőbb környezet alakuljon ki; sajnálja, hogy ez sok területen még mindig nem realitás, különösen ami a digitális dimenzióját illeti; felhívja ezért a Bizottságot, hogy szorgalmazza a digitális egységes piacnak a széles sávú összeköttetés kiépítését biztosító, valamint az információs és kommunikációs technológiához való egyetemes hozzáférést előmozdító kommunikációs technológiák révén történő megvalósítását 2015-re, ezzel kényszerítve a tagállamokat a meglévő jogszabályok végrehajtására és alkalmazására, továbbá tegyen új javaslatokat azokra a helyzetekre, ahol még hiányzik a belső piaci jogszabály, elsősorban a vállalkozással járó költségek és bürokratikus terhek csökkentését tartva szem előtt;

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a nagysebességű széles sávú kapcsolatokat az EU régióiban annak érdekében, hogy biztosítsa a kkv-k belső piac digitalizálásában való maximális részvételét; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a nagysebességű széles sávú kapcsolatokat az EU régióiban annak érdekében, hogy biztosítsa a kkv-k belső piac digitalizálásában való maximális részvételét;

| 64. | elismeri, hogy a számítási felhő jelentősen fellendítheti a kkv-k hatékonyságát és termelékenységét; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egész Európára kiterjedő keretet olyan számítási felhőre, amely nyitott más globális felhők felé; |
| --- | --- |

64.

elismeri, hogy a számítási felhő jelentősen fellendítheti a kkv-k hatékonyságát és termelékenységét; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egész Európára kiterjedő keretet olyan számítási felhőre, amely nyitott más globális felhők felé;

| 65. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az EU a többi globális szereplőhöz – például Japánhoz és Dél-Koreához – képest lemaradt, tekintve hogy internetkapcsolatainak mindössze 2 %-a bonyolódik le üvegszálas technológia közvetítésével; felszólítja ezért a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsák fel az ultra-nagysebességű széles sáv terjedését és bevezetését; |
| --- | --- |

65.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az EU a többi globális szereplőhöz – például Japánhoz és Dél-Koreához – képest lemaradt, tekintve hogy internetkapcsolatainak mindössze 2 %-a bonyolódik le üvegszálas technológia közvetítésével; felszólítja ezért a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsák fel az ultra-nagysebességű széles sáv terjedését és bevezetését;

| 66. | elismeri, hogy az e-kereskedelem támogató eszköz azon kkv-k számára, amelyek új piacokra kívánnak belépni, és bővíteni akarják ügyfélkörüket; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy segítse elő a határokon átnyúló e-kereskedelmet például egy megbízható, biztonságos és hatékony online fizetési rendszer létrehozásával; |
| --- | --- |

66.

elismeri, hogy az e-kereskedelem támogató eszköz azon kkv-k számára, amelyek új piacokra kívánnak belépni, és bővíteni akarják ügyfélkörüket; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy segítse elő a határokon átnyúló e-kereskedelmet például egy megbízható, biztonságos és hatékony online fizetési rendszer létrehozásával;

| 67. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak sürgősen bizalmat kell keltenie a kkv-kban és a vállalkozókban az online kereskedelem iránt, és ehhez eszközöket kell nyújtania, hogy fokozza a határokon átnyúló kereskedelmet; ennélfogva a licencrendszerek egyszerűsítésére és a szerzői jogra vonatkozó hatékony keret létrehozására hív fel; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak sürgősen bizalmat kell keltenie a kkv-kban és a vállalkozókban az online kereskedelem iránt, és ehhez eszközöket kell nyújtania, hogy fokozza a határokon átnyúló kereskedelmet; ennélfogva a licencrendszerek egyszerűsítésére és a szerzői jogra vonatkozó hatékony keret létrehozására hív fel;

| 68. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szolgáltatási irányelv bővítésével és teljes körű végrehajtásával ösztönözze a szolgáltatásnyújtás szabadságát, hogy a kkv-knak és vállalkozóknak valódi lehetőséget nyújtson a szolgáltatások és termékek bővítésére és az EU 500 millió fogyasztójának történő értékesítésére; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szolgáltatási irányelv bővítésével és teljes körű végrehajtásával ösztönözze a szolgáltatásnyújtás szabadságát, hogy a kkv-knak és vállalkozóknak valódi lehetőséget nyújtson a szolgáltatások és termékek bővítésére és az EU 500 millió fogyasztójának történő értékesítésére;

| 69. | felkéri a tagállamokat, hogy használják ki az elektronikus igazgatás nyújtotta előnyöket, vezessenek be e-kormányzati megoldásokat; |
| --- | --- |

69.

felkéri a tagállamokat, hogy használják ki az elektronikus igazgatás nyújtotta előnyöket, vezessenek be e-kormányzati megoldásokat;

| 70. | szorgalmazza, hogy a Bizottság Főtitkársága a vállalkozói szövetségekkel és más érdekeltekkel együttműködve hozzon létre a biztosi testületen belül egy évente odaítélhető díjat, amellyel azt a biztost és/vagy tagállamot jutalmaznák az európai szemeszter keretében, aki a leghatékonyabban és legsikeresebben alkalmazta a „gondolkozz először kicsiben” elvet; |
| --- | --- |

70.

szorgalmazza, hogy a Bizottság Főtitkársága a vállalkozói szövetségekkel és más érdekeltekkel együttműködve hozzon létre a biztosi testületen belül egy évente odaítélhető díjat, amellyel azt a biztost és/vagy tagállamot jutalmaznák az európai szemeszter keretében, aki a leghatékonyabban és legsikeresebben alkalmazta a „gondolkozz először kicsiben” elvet;

| 71. | kéri a kkv-knak szóló uniós eszközök egyszerűsítését és azt, hogy tegyék azokat jobban hozzáférhetővé; megjegyzi, hogy az uniós programok túlságosan gyakran túl bürokratikusak ahhoz, hogy a kkv-k kihasználhassák azokat; |
| --- | --- |

71.

kéri a kkv-knak szóló uniós eszközök egyszerűsítését és azt, hogy tegyék azokat jobban hozzáférhetővé; megjegyzi, hogy az uniós programok túlságosan gyakran túl bürokratikusak ahhoz, hogy a kkv-k kihasználhassák azokat;

| 72. | hangsúlyozza, hogy széles körű egyszerűsítési intézkedéseket – többek között egyszerűsített visszatérítési módszereket – kell végrehajtani és alkalmazni, ezzel segítve a kkv-k uniós finanszírozású programokban való részvételét; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy széles körű egyszerűsítési intézkedéseket – többek között egyszerűsített visszatérítési módszereket – kell végrehajtani és alkalmazni, ezzel segítve a kkv-k uniós finanszírozású programokban való részvételét;

3.   
  Az ipari és kkv-versenyképesség megerősítése

| 73. | üdvözli az „Iparpolitika: a versenyképesség erősítése” című bizottsági közleményt (COM(2011)0642), valamint a versenyképességre gyakorolt hatás ellenőrzéséről szóló bizottsági munkadokumentumot (SEC(2012)0091); |
| --- | --- |

73.

üdvözli az „Iparpolitika: a versenyképesség erősítése” című bizottsági közleményt (COM(2011)0642), valamint a versenyképességre gyakorolt hatás ellenőrzéséről szóló bizottsági munkadokumentumot (SEC(2012)0091);

| 74. | méltányolja, hogy a Bizottság elkezdte a versenyképesség igazolásának végrehajtását, valamint az ipart érintő jogszabályok utólagos értékelését; kitart amellett, hogy a Bizottság következetesen és alaposan alkalmazza ezt a koncepciót olyan esetekben is, amikor az európai jogalkotás végrehajtási rendelkezéseinek módosításai kihatással vannak az ipari versenyképességre (például a kibocsátáskereskedelemben az árverésekre vonatkozó szabályok módosításainak esetében); felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be az e téren elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

74.

méltányolja, hogy a Bizottság elkezdte a versenyképesség igazolásának végrehajtását, valamint az ipart érintő jogszabályok utólagos értékelését; kitart amellett, hogy a Bizottság következetesen és alaposan alkalmazza ezt a koncepciót olyan esetekben is, amikor az európai jogalkotás végrehajtási rendelkezéseinek módosításai kihatással vannak az ipari versenyképességre (például a kibocsátáskereskedelemben az árverésekre vonatkozó szabályok módosításainak esetében); felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be az e téren elért előrehaladásról;

| 75. | úgy véli, hogy a vállalkozói lét ösztönzésére regionális roadshowkat kell szervezni, a helyi vállalkozói civil szervezetek bevonásával, ahol a Best Practice-ek bemutatásával és sikeres vállalkozók részvételével szervezett kerekasztal beszélgetéseken keresztül nyílna lehetőség megismertetni a vállalkozói kultúrát a régiókban; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy a vállalkozói lét ösztönzésére regionális roadshowkat kell szervezni, a helyi vállalkozói civil szervezetek bevonásával, ahol a Best Practice-ek bemutatásával és sikeres vállalkozók részvételével szervezett kerekasztal beszélgetéseken keresztül nyílna lehetőség megismertetni a vállalkozói kultúrát a régiókban;

| 76. | hangsúlyozza, hogy a szabad kereskedelem és a globális piacokhoz való hozzáférés a munkahelyteremtés és a növekedés fontos katalizátora, és döntő tényező abban, hogy az európai kkv-k képesek legyenek globális vezető szerepre szert tenni; hangsúlyozza ezért a kereskedelmi tárgyalások előrehaladásának fontosságát, ami tovább csökkenti a kkv-kat aránytalanul sújtó, a kereskedelmet korlátozó szabályozási akadályokat; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy a szabad kereskedelem és a globális piacokhoz való hozzáférés a munkahelyteremtés és a növekedés fontos katalizátora, és döntő tényező abban, hogy az európai kkv-k képesek legyenek globális vezető szerepre szert tenni; hangsúlyozza ezért a kereskedelmi tárgyalások előrehaladásának fontosságát, ami tovább csökkenti a kkv-kat aránytalanul sújtó, a kereskedelmet korlátozó szabályozási akadályokat;

| 77. | örül annak, hogy a Bizottság a különféle stratégiáiban és közleményeiben elismerte, hogy milyen fontos a feldolgozóipar az EU fenntartható növekedése és foglalkoztatása szempontjából; ismételten jelzi, hogy integrált, a szociális piacgazdaság elvein alapuló iparpolitikára és a fenntartható, erőforrás-hatékony és rugalmas gazdaságba való átmenet támogatására van szükség; |
| --- | --- |

77.

örül annak, hogy a Bizottság a különféle stratégiáiban és közleményeiben elismerte, hogy milyen fontos a feldolgozóipar az EU fenntartható növekedése és foglalkoztatása szempontjából; ismételten jelzi, hogy integrált, a szociális piacgazdaság elvein alapuló iparpolitikára és a fenntartható, erőforrás-hatékony és rugalmas gazdaságba való átmenet támogatására van szükség;

| 78. | rámutat annak fontosságára, hogy helyi és regionális szinten ösztönözzék a kkv-k energiahatékonysági és környezetvédelmi tervekbe való bevonását, mivel az ezekben a szektorokban való jelemlétük jelentősen bővíti az üzleti lehetőségeket; |
| --- | --- |

78.

rámutat annak fontosságára, hogy helyi és regionális szinten ösztönözzék a kkv-k energiahatékonysági és környezetvédelmi tervekbe való bevonását, mivel az ezekben a szektorokban való jelemlétük jelentősen bővíti az üzleti lehetőségeket;

| 79. | elismeri, hogy ha a tagállamok teljesíteni kívánják az Európa 2020 stratégia innovatív, intelligens és inkluzív Európára vonatkozó célkitűzéseit, akkor figyelembe kell venniük a kis- és középvállalkozásokat, valamint a mikrovállalkozásokat, illetve meg kell könnyíteniük ezek létrehozását, mivel hatalmas munkahelyteremtő potenciál rejlik bennük – különösen a fiatalok számára teremthetnek munkahelyet –, és ezáltal a szegénység és a szociális kirekesztődés csökkentése terén; megállapítja, hogy az önfoglalkoztatás és a mikrovállalkozások alapítása jó és rugalmas lehetőséget nyújthat, különösen a nők számára; |
| --- | --- |

79.

elismeri, hogy ha a tagállamok teljesíteni kívánják az Európa 2020 stratégia innovatív, intelligens és inkluzív Európára vonatkozó célkitűzéseit, akkor figyelembe kell venniük a kis- és középvállalkozásokat, valamint a mikrovállalkozásokat, illetve meg kell könnyíteniük ezek létrehozását, mivel hatalmas munkahelyteremtő potenciál rejlik bennük – különösen a fiatalok számára teremthetnek munkahelyet –, és ezáltal a szegénység és a szociális kirekesztődés csökkentése terén; megállapítja, hogy az önfoglalkoztatás és a mikrovállalkozások alapítása jó és rugalmas lehetőséget nyújthat, különösen a nők számára;

| 80. | megállapítja, hogy a kkv-k fontos szerepet játszanak a társadalmi stabilitás, a társadalmi kohézió és integráció elérésében, különösen azokon a területeken, amelyek demográfiai fejlődésük tekintetében kedvezőtlen hatásokkal szembesülnek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a kkv-kat a munkavállalók számára kedvező munkahelyi légkör kialakításában, ahol betartják a munkajogi, valamint a munkahelyi és egészségvédelmi előírásokat, és így hozzájárulnak a szegénység elleni küzdelemhez és a szociális jóléthez; |
| --- | --- |

80.

megállapítja, hogy a kkv-k fontos szerepet játszanak a társadalmi stabilitás, a társadalmi kohézió és integráció elérésében, különösen azokon a területeken, amelyek demográfiai fejlődésük tekintetében kedvezőtlen hatásokkal szembesülnek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a kkv-kat a munkavállalók számára kedvező munkahelyi légkör kialakításában, ahol betartják a munkajogi, valamint a munkahelyi és egészségvédelmi előírásokat, és így hozzájárulnak a szegénység elleni küzdelemhez és a szociális jóléthez;

| 81. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a mikrofinanszírozási eszközön keresztül a mikrohitelekhez való könnyített hozzáférést, valamint ezen eszköznek a 2014–2020-as időszakra szóló, a társadalmi változással és innovációval foglalkozó program és a jövőbeni ESZA keretében történő továbbfejlesztését, hogy a mikrovállalkozásoknak különösen a népesség szociálisan hátrányos helyzetben élő rétegeiből származó alapítói megfelelő pénzügyi eszközökhöz juthassanak; felszólítja ebben az összefüggésben a Bizottságot, hogy az Európai Beruházási Alap pénzügyi eszközeibe foglalja bele az európai szövetkezetekről szóló specifikus adatokat; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a mikrofinanszírozási eszközön keresztül a mikrohitelekhez való könnyített hozzáférést, valamint ezen eszköznek a 2014–2020-as időszakra szóló, a társadalmi változással és innovációval foglalkozó program és a jövőbeni ESZA keretében történő továbbfejlesztését, hogy a mikrovállalkozásoknak különösen a népesség szociálisan hátrányos helyzetben élő rétegeiből származó alapítói megfelelő pénzügyi eszközökhöz juthassanak; felszólítja ebben az összefüggésben a Bizottságot, hogy az Európai Beruházási Alap pénzügyi eszközeibe foglalja bele az európai szövetkezetekről szóló specifikus adatokat;

| 82. | megjegyzi, hogy a határokon átnyúló szolgáltatások esetében az egyablakos ügyintézés – a szociális partnerekkel szoros együttműködésben – szintén átfogóan nyújthat tájékoztatást a szolgáltatások rendeltetési országában érvényes munkakörülményekről; |
| --- | --- |

82.

megjegyzi, hogy a határokon átnyúló szolgáltatások esetében az egyablakos ügyintézés – a szociális partnerekkel szoros együttműködésben – szintén átfogóan nyújthat tájékoztatást a szolgáltatások rendeltetési országában érvényes munkakörülményekről;

| 83. | úgy véli, hogy a vállalkozói szellem és a kkv-k versenyképességét és növekedését biztosító megfelelő keretfeltételek – például zöld infrastrukturális beruházások révén – nagyban megkönnyíthetik a gazdasági válságból való kilábalást; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a vállalkozási potenciált ott, ahol az induló kkv-k szintje átlag alatti a társadalom valamennyi szegmensében, valamint meghatározott célcsoportoknál, azaz a fiatalok és a nők körében; |
| --- | --- |

83.

úgy véli, hogy a vállalkozói szellem és a kkv-k versenyképességét és növekedését biztosító megfelelő keretfeltételek – például zöld infrastrukturális beruházások révén – nagyban megkönnyíthetik a gazdasági válságból való kilábalást; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a vállalkozási potenciált ott, ahol az induló kkv-k szintje átlag alatti a társadalom valamennyi szegmensében, valamint meghatározott célcsoportoknál, azaz a fiatalok és a nők körében;

| 84. | úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet esetleges felülvizsgálatával bővíteni kell a kkv-k számára annak lehetőségét, hogy egyre inkább a tőkepiacokról szerezzenek forrásokat, így lazítva függésüket a banki hitelektől; |
| --- | --- |

84.

úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendelet esetleges felülvizsgálatával bővíteni kell a kkv-k számára annak lehetőségét, hogy egyre inkább a tőkepiacokról szerezzenek forrásokat, így lazítva függésüket a banki hitelektől;

| 85. | véleménye szerint a kkv-kat kifejezetten figyelembe kell venni a strukturális alapok folyamatban lévő reformja során, amennyiben az helyénvaló és hozzájárul a növekedés regionális keretfeltételeihez, valamint amennyiben szinergiákat teremt más uniós programokkal és kezdeményezésekkel; úgy véli, hogy csökkenteni kell a bürokráciát, például azzal, hogy arányos vállalati audit- és jelentéstételi normákat fogadnak el, és a költségvetési rendelet felülvizsgálatakor közös szabályokat vezetnek be valamennyi alapra és programra; |
| --- | --- |

85.

véleménye szerint a kkv-kat kifejezetten figyelembe kell venni a strukturális alapok folyamatban lévő reformja során, amennyiben az helyénvaló és hozzájárul a növekedés regionális keretfeltételeihez, valamint amennyiben szinergiákat teremt más uniós programokkal és kezdeményezésekkel; úgy véli, hogy csökkenteni kell a bürokráciát, például azzal, hogy arányos vállalati audit- és jelentéstételi normákat fogadnak el, és a költségvetési rendelet felülvizsgálatakor közös szabályokat vezetnek be valamennyi alapra és programra;

| 86. | felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb ültessék át a nemzeti jogba a késedelmes fizetésről szóló irányelvet, segítséget nyújtva abban, hogy a jelenlegi gazdasági válságban a kkv-k további likviditáshoz jussanak; |
| --- | --- |

86.

felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb ültessék át a nemzeti jogba a késedelmes fizetésről szóló irányelvet, segítséget nyújtva abban, hogy a jelenlegi gazdasági válságban a kkv-k további likviditáshoz jussanak;

| 87. | hatékonyabb, egyszerűbb és jobban összehangolt uniós eszközöket kér, amelyek célja a hitelhez vagy kockázati tőkéhez jutás elősegítése, különösen a nemzetközi tervekben gondolkodó kkv-k számára; |
| --- | --- |

87.

hatékonyabb, egyszerűbb és jobban összehangolt uniós eszközöket kér, amelyek célja a hitelhez vagy kockázati tőkéhez jutás elősegítése, különösen a nemzetközi tervekben gondolkodó kkv-k számára;

| 88. | a bankokra vonatkozó fokozott tőkekövetelményekre figyelemmel hatékony védintézkedéseket kér a kkv-portfóliók számára a Bázel III. ellenőrzési folyamatának végrehajtása és a számos bank által jelenleg folytatott tőkeáttétel-csökkentési folyamat részeként, figyelembe véve ugyanakkor a pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabály kumulatív hatását; |
| --- | --- |

88.

a bankokra vonatkozó fokozott tőkekövetelményekre figyelemmel hatékony védintézkedéseket kér a kkv-portfóliók számára a Bázel III. ellenőrzési folyamatának végrehajtása és a számos bank által jelenleg folytatott tőkeáttétel-csökkentési folyamat részeként, figyelembe véve ugyanakkor a pénzügyi szolgáltatásokról szóló jogszabály kumulatív hatását;

| 89. | hangsúlyozza, hogy az EU kkv-kkal kapcsolatos tevékenységei nem helyettesítik, hanem kiegészítik a tagállamok és régiók fellépéseit; céljuk pedig ezen erőfeszítések támogatása a „többet többért, kevesebbet kevesebbért” elv alapján, azaz a kkv-knak több támogatást nyújtó tagállamoknak nagyobb uniós támogatásban kell részesülniük; ezért szorgalmazza, hogy a tagállamok hajtsanak végre ambiciózus, ösztönzőkön alapuló programokat a vállalkozások támogatására; kéri, hogy az ilyen programokban szerepeljenek a finanszírozáshoz való hozzájutást és a piacra jutást javító intézkedések, enyhítsék az adminisztratív követelményeket és az iskolai tantervben hangsúlyosabban szerepeljen a vállalkozási ismeret; úgy véli, hogy ezen intézkedéseknek támogatniuk kell a magánszektor azon kezdeményezéseit, amelyek lehetővé teszik a kisösszegű finanszírozások megszerzéséhez szükséges határidők csökkentését, így például a bankok és a számviteli szakma közötti partnerségeket; javasolja, hogy rendszeresen rendezzenek diákoknak régiós szintű gyakorlatorinetált tanulmányi versenyeket, ahol a lexikális tudásuk mellett a vállalkozói gondolkodásmódjukról is megmérettetik; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy az EU kkv-kkal kapcsolatos tevékenységei nem helyettesítik, hanem kiegészítik a tagállamok és régiók fellépéseit; céljuk pedig ezen erőfeszítések támogatása a „többet többért, kevesebbet kevesebbért” elv alapján, azaz a kkv-knak több támogatást nyújtó tagállamoknak nagyobb uniós támogatásban kell részesülniük; ezért szorgalmazza, hogy a tagállamok hajtsanak végre ambiciózus, ösztönzőkön alapuló programokat a vállalkozások támogatására; kéri, hogy az ilyen programokban szerepeljenek a finanszírozáshoz való hozzájutást és a piacra jutást javító intézkedések, enyhítsék az adminisztratív követelményeket és az iskolai tantervben hangsúlyosabban szerepeljen a vállalkozási ismeret; úgy véli, hogy ezen intézkedéseknek támogatniuk kell a magánszektor azon kezdeményezéseit, amelyek lehetővé teszik a kisösszegű finanszírozások megszerzéséhez szükséges határidők csökkentését, így például a bankok és a számviteli szakma közötti partnerségeket; javasolja, hogy rendszeresen rendezzenek diákoknak régiós szintű gyakorlatorinetált tanulmányi versenyeket, ahol a lexikális tudásuk mellett a vállalkozói gondolkodásmódjukról is megmérettetik;

| 90. | támogatja a magánszektornak a kkv-k – különösen a mikrotársaságok – finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítésére irányuló kezdeményezéseit, például a bankok és a számviteli szakma közötti partnerségeket, amelyek célja, hogy a kisösszegű (25 000 euró alatti) finanszírozás megszerzéséhez szükséges idő 15 napra csökkenjen; úgy véli, hogy e partnerségek hatékonyak a mikrotársaságok esetében, mivel egyrészt a számviteli szakma elektronikus úton tölti ki és nyújtja be a bankárok számára szükséges pénzügyi nyilvántartásokat és korlátozott biztosítékot nyújt a mikrotársaságok által megadott tervezett összegekre, míg másrészt a bankok a szabványosított finanszírozási kérelmeket közzéteszik az interneten, valamint a finanszírozási kérelmek elutasítását megindokolják; |
| --- | --- |

90.

támogatja a magánszektornak a kkv-k – különösen a mikrotársaságok – finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítésére irányuló kezdeményezéseit, például a bankok és a számviteli szakma közötti partnerségeket, amelyek célja, hogy a kisösszegű (25 000 euró alatti) finanszírozás megszerzéséhez szükséges idő 15 napra csökkenjen; úgy véli, hogy e partnerségek hatékonyak a mikrotársaságok esetében, mivel egyrészt a számviteli szakma elektronikus úton tölti ki és nyújtja be a bankárok számára szükséges pénzügyi nyilvántartásokat és korlátozott biztosítékot nyújt a mikrotársaságok által megadott tervezett összegekre, míg másrészt a bankok a szabványosított finanszírozási kérelmeket közzéteszik az interneten, valamint a finanszírozási kérelmek elutasítását megindokolják;

| 91. | felszólítja a Bizottságot, hogy tekintse át a vállalkozókat és induló vállalkozásokat szolgáló új forrásbevonási kezdeményezéseket, mint például a közösségi finanszírozást, értékelje, hogy ebből miként húzhatnak hasznot a kkv-k, és hogy ezeket kell-e támogatni; emellett értékelni kell azt is, hogy szükség van-e olyan uniós jogalkotási keretre, amely keretbe foglalja ezeket a gyakorlatokat; |
| --- | --- |

91.

felszólítja a Bizottságot, hogy tekintse át a vállalkozókat és induló vállalkozásokat szolgáló új forrásbevonási kezdeményezéseket, mint például a közösségi finanszírozást, értékelje, hogy ebből miként húzhatnak hasznot a kkv-k, és hogy ezeket kell-e támogatni; emellett értékelni kell azt is, hogy szükség van-e olyan uniós jogalkotási keretre, amely keretbe foglalja ezeket a gyakorlatokat;

| 92. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő többéves pénzügyi keretben biztosítsák a kkv-k számára az európai alapokhoz való könnyebb hozzáférést, amely által erősíteni lehetne a kkv-k belső piachoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

92.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő többéves pénzügyi keretben biztosítsák a kkv-k számára az európai alapokhoz való könnyebb hozzáférést, amely által erősíteni lehetne a kkv-k belső piachoz való hozzáférését;

| 93. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az uniós kockázatitőke-piac kialakulását gátló akadályok felszámolásával mozdítsák elő a befektetési lehetőségeket az innovatív induló vállalkozások számára; |
| --- | --- |

93.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az uniós kockázatitőke-piac kialakulását gátló akadályok felszámolásával mozdítsák elő a befektetési lehetőségeket az innovatív induló vállalkozások számára;

| 94. | úgy véli, szükséges felismerni és felszámolni a mikrovállalkozások kkv-vá való fejlődésének korlátait, a kkv-k további fejlődése érdekében; |
| --- | --- |

94.

úgy véli, szükséges felismerni és felszámolni a mikrovállalkozások kkv-vá való fejlődésének korlátait, a kkv-k további fejlődése érdekében;

| 95. | sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje a kkv-k zöld technológiákkal, gyakorlatokkal és üzleti modellekkel kapcsolatos tudásának és készségeinek hiányosságait; rámutat, hogy azonosítani kell a készségbeli szükségleteket és oktatási és szakképzési stratégiákon, valamint a hiányosságokat a kkv-kat célzó képzési és készségfejlesztési programok kidolgozásán keresztül kell kezelni; |
| --- | --- |

95.

sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje a kkv-k zöld technológiákkal, gyakorlatokkal és üzleti modellekkel kapcsolatos tudásának és készségeinek hiányosságait; rámutat, hogy azonosítani kell a készségbeli szükségleteket és oktatási és szakképzési stratégiákon, valamint a hiányosságokat a kkv-kat célzó képzési és készségfejlesztési programok kidolgozásán keresztül kell kezelni;

| 96. | úgy véli, hogy a jövőbeli COSME, a Horizont 2020 stratégia és a következő többéves pénzügyi keretben a strukturális alapok programja keretében elégséges összegeket kell rendelni a kkv-k támogatásához, hogy azok erőforrás-hatékony és fenntartható módon folytassanak innovációs tevékenységet és hozzanak létre munkahelyeket; |
| --- | --- |

96.

úgy véli, hogy a jövőbeli COSME, a Horizont 2020 stratégia és a következő többéves pénzügyi keretben a strukturális alapok programja keretében elégséges összegeket kell rendelni a kkv-k támogatásához, hogy azok erőforrás-hatékony és fenntartható módon folytassanak innovációs tevékenységet és hozzanak létre munkahelyeket;

| 97. | kéri, hogy a kkv-kra irányuló támogatási programokban – például a COSME programban – kidolgozandó új finanszírozási eszközök a kkv-k pénzügyi helyzetén túl az úgynevezett „immateriális javakat” is vegyék figyelembe oly módon, hogy a hitelezéskor a kkv-k szellemi tőkéjét is vegyék bizonyos formában számításba; |
| --- | --- |

97.

kéri, hogy a kkv-kra irányuló támogatási programokban – például a COSME programban – kidolgozandó új finanszírozási eszközök a kkv-k pénzügyi helyzetén túl az úgynevezett „immateriális javakat” is vegyék figyelembe oly módon, hogy a hitelezéskor a kkv-k szellemi tőkéjét is vegyék bizonyos formában számításba;

| 98. | kéri, hogy a Horizont 2020 keretében rendeljenek olyan ambiciózus költségvetést a kkv-eszközhöz, amely célzott támogatást nyújt az innovatív és nagy növekedési potenciállal rendelkező kkv-k számára; úgy véli, hogy az eszközt a kkv-k igényeire szabott egységes és erre a célra szánt struktúrán keresztül kell biztosítani; |
| --- | --- |

98.

kéri, hogy a Horizont 2020 keretében rendeljenek olyan ambiciózus költségvetést a kkv-eszközhöz, amely célzott támogatást nyújt az innovatív és nagy növekedési potenciállal rendelkező kkv-k számára; úgy véli, hogy az eszközt a kkv-k igényeire szabott egységes és erre a célra szánt struktúrán keresztül kell biztosítani;

| 99. | aláhúzza, hogy a pénzügyi tervezési eszközök potenciálját tovább kell fejleszteni, hogy lehetővé tegyék a minőségi stratégiai projektek kidolgozását, illetve a magánszereplők, különösen a kkv-k és a magántőke európai projektekbe való bevonását; felhívja a figyelmet arra, hogy a pénzügyi tervezési eszközök túlzott összetettségük miatti jelenlegi rossz kihasználtsága nagyon sürgetővé teszi az irányításukról folyó vitát; |
| --- | --- |

99.

aláhúzza, hogy a pénzügyi tervezési eszközök potenciálját tovább kell fejleszteni, hogy lehetővé tegyék a minőségi stratégiai projektek kidolgozását, illetve a magánszereplők, különösen a kkv-k és a magántőke európai projektekbe való bevonását; felhívja a figyelmet arra, hogy a pénzügyi tervezési eszközök túlzott összetettségük miatti jelenlegi rossz kihasználtsága nagyon sürgetővé teszi az irányításukról folyó vitát;

| 100. | hangsúlyozza, hogy a strukturális alapoknak a pénzügyi eszközök révén saját tőke, garanciák és kedvező hitelek formájában továbbra is finanszírozást kell biztosítaniuk a kkv-k számára, és hangsúlyozza, hogy különösen nemzeti szinten egyszerűsíteni kell a bonyolult adminisztratív eljárásokat, valamint el kell kerülni az irányító hatóságok és a közvetítő szervezetek által alkalmazott rendelkezések közötti jelentős különbségeket; |
| --- | --- |

100.

hangsúlyozza, hogy a strukturális alapoknak a pénzügyi eszközök révén saját tőke, garanciák és kedvező hitelek formájában továbbra is finanszírozást kell biztosítaniuk a kkv-k számára, és hangsúlyozza, hogy különösen nemzeti szinten egyszerűsíteni kell a bonyolult adminisztratív eljárásokat, valamint el kell kerülni az irányító hatóságok és a közvetítő szervezetek által alkalmazott rendelkezések közötti jelentős különbségeket;

| 101. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki útitervet a versenyképes kkv-adóztatáshoz, arra ösztönözve a tagállamokat, hogy adózási rendszerüket úgy alakítsák át, hogy csökkenjenek a fiatal vállalkozások nem munkabér jellegű költségei, és az ilyen vállalkozások a nyereségükből nagyobb részt forgathassanak vissza a vállalkozásba; javasolja, hogy az útiterv a bevált gyakorlatokon alapuljon, és tartalmazzon kísérleti projekteket; |
| --- | --- |

101.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki útitervet a versenyképes kkv-adóztatáshoz, arra ösztönözve a tagállamokat, hogy adózási rendszerüket úgy alakítsák át, hogy csökkenjenek a fiatal vállalkozások nem munkabér jellegű költségei, és az ilyen vállalkozások a nyereségükből nagyobb részt forgathassanak vissza a vállalkozásba; javasolja, hogy az útiterv a bevált gyakorlatokon alapuljon, és tartalmazzon kísérleti projekteket;

| 102. | fokozottabb erőfeszítéseket kér a kölcsönös elismerés végrehajtása terén a kkv-k határokon átnyúló tevékenységeinek elősegítése érdekében; kéri a héa „egyablakos” ügyintézésének kialakítását annak érdekében, hogy a vállalkozók kötelezettségeiknek a vállalkozás származási országában tehessenek eleget; |
| --- | --- |

102.

fokozottabb erőfeszítéseket kér a kölcsönös elismerés végrehajtása terén a kkv-k határokon átnyúló tevékenységeinek elősegítése érdekében; kéri a héa „egyablakos” ügyintézésének kialakítását annak érdekében, hogy a vállalkozók kötelezettségeiknek a vállalkozás származási országában tehessenek eleget;

| 103. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a finanszírozás minden formája terén az egyenlő versenyfeltételek kialakítására; rámutat, hogy sürgős intézkedésekre van szükség, hogy a vállalkozások ne hagyatkozzanak annyira a kölcsönökre; támogatja a tőke és az adósság közötti adósemlegesség kialakítását; |
| --- | --- |

103.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a finanszírozás minden formája terén az egyenlő versenyfeltételek kialakítására; rámutat, hogy sürgős intézkedésekre van szükség, hogy a vállalkozások ne hagyatkozzanak annyira a kölcsönökre; támogatja a tőke és az adósság közötti adósemlegesség kialakítását;

| 104. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a kkv-k folytonosságát egy olyan szabályozási környezet kialakításával, amely megkönnyíti az üzletrészek átruházását; ajánlja azon adózási akadályok (örökösödési adó, ajándékadó stb.) felszámolását, amelyek veszélyeztethetik a családi vállalkozások folytonosságát; |
| --- | --- |

104.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a kkv-k folytonosságát egy olyan szabályozási környezet kialakításával, amely megkönnyíti az üzletrészek átruházását; ajánlja azon adózási akadályok (örökösödési adó, ajándékadó stb.) felszámolását, amelyek veszélyeztethetik a családi vállalkozások folytonosságát;

| 105. | hangsúlyozza, hogy alacsonyabb munkát és a befektetéseket terhelő adókra van szükség; |
| --- | --- |

105.

hangsúlyozza, hogy alacsonyabb munkát és a befektetéseket terhelő adókra van szükség;

| 106. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el konkrét intézkedéseket a szociális vállalkozás ösztönzésére Európában, különösen az állami és magánfinanszírozáshoz való hozzáférés javításával, a nemek közötti jövedelmi különbségek csökkentésével, a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó intézkedések előmozdításával, a szakképzett munkavállalók mobilitásának és elismerésének növelésével, valamint azzal, hogy javítják a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatban a kkv-nak nyújtott tanácsadás minőségét és elérhetőségét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el egyedi intézkedéseket a szociális vállalkozás ösztönzésére Európában, különösen az állami és magánfinanszírozáshoz való hozzáférés javításával és a szakképzett munkavállalók és gyakornokok mobilitásának és elismerésének növelésével; aláhúzza azonban, hogy ez nem vezethet ahhoz, hogy a vállalkozókat „jóként” vagy „rosszként” kategorizálják; |
| --- | --- |

106.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el konkrét intézkedéseket a szociális vállalkozás ösztönzésére Európában, különösen az állami és magánfinanszírozáshoz való hozzáférés javításával, a nemek közötti jövedelmi különbségek csökkentésével, a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó intézkedések előmozdításával, a szakképzett munkavállalók mobilitásának és elismerésének növelésével, valamint azzal, hogy javítják a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával kapcsolatban a kkv-nak nyújtott tanácsadás minőségét és elérhetőségét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el egyedi intézkedéseket a szociális vállalkozás ösztönzésére Európában, különösen az állami és magánfinanszírozáshoz való hozzáférés javításával és a szakképzett munkavállalók és gyakornokok mobilitásának és elismerésének növelésével; aláhúzza azonban, hogy ez nem vezethet ahhoz, hogy a vállalkozókat „jóként” vagy „rosszként” kategorizálják;

| 107. | hangsúlyozza a megbízható nyersanyagellátás jelentőségét az ipari középvállalkozások számára is; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket a nyersanyagellátás és a nyersanyag-hatékonyság növelésének fenntartható biztosítása érdekében, különösen a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott nyersanyagokhoz való szabad és tisztességes hozzáférés, valamint – a költség-haszon arány figyelembevétele mellett – az energiahatékonyság és az újrafeldolgozás fejlesztésének garantálása révén; |
| --- | --- |

107.

hangsúlyozza a megbízható nyersanyagellátás jelentőségét az ipari középvállalkozások számára is; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket a nyersanyagellátás és a nyersanyag-hatékonyság növelésének fenntartható biztosítása érdekében, különösen a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott nyersanyagokhoz való szabad és tisztességes hozzáférés, valamint – a költség-haszon arány figyelembevétele mellett – az energiahatékonyság és az újrafeldolgozás fejlesztésének garantálása révén;

| 108. | felszólítja az Európai Tanácsot, hogy a következő programozási időszakra is tartsa fenn a kohéziós politika költségvetését, mivel a strukturális és kohéziós alapok a növekedés és munkahelyteremtés, az európai gazdaság versenyképességének fokozása és a kkv-k támogatása szempontjából az EU leghatékonyabb eszközei közé tartoznak; |
| --- | --- |

108.

felszólítja az Európai Tanácsot, hogy a következő programozási időszakra is tartsa fenn a kohéziós politika költségvetését, mivel a strukturális és kohéziós alapok a növekedés és munkahelyteremtés, az európai gazdaság versenyképességének fokozása és a kkv-k támogatása szempontjából az EU leghatékonyabb eszközei közé tartoznak;

| 109. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a különféle kkv-k fejlődését és versenyképességét, és ezek sajátos igényeire testre szabott intézkedésekkel adjanak választ; hangsúlyozza, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap hozzájárul a közlekedés, az energiaellátás, a környezeti infrastruktúra és a széles sávú infrastruktúra fejlesztéséhez és tökéletesítéséhez, ezáltal pedig elősegíti a kedvező üzleti környezet megteremtését, ösztönzi a beruházásokat és fokozza a versenyképességet; rámutat arra, hogy szükséges a vállalkozói kedv ösztönzése és a kkv-knak nyújtott támogatás emelése, elismerve vezető szerepüket a gazdasági versenyképesség növelésében; |
| --- | --- |

109.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a különféle kkv-k fejlődését és versenyképességét, és ezek sajátos igényeire testre szabott intézkedésekkel adjanak választ; hangsúlyozza, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap hozzájárul a közlekedés, az energiaellátás, a környezeti infrastruktúra és a széles sávú infrastruktúra fejlesztéséhez és tökéletesítéséhez, ezáltal pedig elősegíti a kedvező üzleti környezet megteremtését, ösztönzi a beruházásokat és fokozza a versenyképességet; rámutat arra, hogy szükséges a vállalkozói kedv ösztönzése és a kkv-knak nyújtott támogatás emelése, elismerve vezető szerepüket a gazdasági versenyképesség növelésében;

| 110. | hangsúlyozza a közvetlenül a kkv-kkal foglalkozó különböző európai, nemzeti, regionális és helyi politikák és eszközök közötti hatékonyabb koordináció és szinergia szükségességét; rámutat annak szükségességére, hogy a kkv-k támogatására szolgáló jelenlegi politikákat és pénzügyi eszközöket egységesebben kell kezelni, valamint ki kell egészíteniük egymást; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a széttöredezettséget, valamint az erőforrások európai, regionális és nemzeti szinten történő fokozottabb egyesítése és összehangolása érdekében meg kell erősíteni és elő kell mozdítani a kkv-k pénzügyi támogatási rendszereit; nyomatékosítja, hogy szintén versenyképesség-növelő hatása van annak, ha a beruházásokat és a kkv-knak nyújtott támogatásokat hozzáigazítják a regionális sokféleséghez; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza a közvetlenül a kkv-kkal foglalkozó különböző európai, nemzeti, regionális és helyi politikák és eszközök közötti hatékonyabb koordináció és szinergia szükségességét; rámutat annak szükségességére, hogy a kkv-k támogatására szolgáló jelenlegi politikákat és pénzügyi eszközöket egységesebben kell kezelni, valamint ki kell egészíteniük egymást; hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a széttöredezettséget, valamint az erőforrások európai, regionális és nemzeti szinten történő fokozottabb egyesítése és összehangolása érdekében meg kell erősíteni és elő kell mozdítani a kkv-k pénzügyi támogatási rendszereit; nyomatékosítja, hogy szintén versenyképesség-növelő hatása van annak, ha a beruházásokat és a kkv-knak nyújtott támogatásokat hozzáigazítják a regionális sokféleséghez;

| 111. | véleménye szerint a kkv-knak biztosított ERFA-finanszírozás célja az, hogy az Európai Unió valamennyi régiójában fokozza a versenyképességet, és ily módon, a kohéziós politika célkitűzéseinek megfelelően, elősegítse a gazdasági, társadalmi és területi fejlődést; |
| --- | --- |

111.

véleménye szerint a kkv-knak biztosított ERFA-finanszírozás célja az, hogy az Európai Unió valamennyi régiójában fokozza a versenyképességet, és ily módon, a kohéziós politika célkitűzéseinek megfelelően, elősegítse a gazdasági, társadalmi és területi fejlődést;

| 112. | hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok – különösen az ERFA – fontos eszköznek tekinthetők az innovatív kkv-k versenyképességének, valamint különösen nemzetközivé válásuk előmozdításában, és hangsúlyozza, hogy a támogathatóságra való jogosultságot ennek megfelelően lehetőség szerint széles körben kell meghatározni; felhívja a régiókat, hogy használják ki azon lehetőségeket, amelyeket a rendelkezések operatív programjaik támogatására nyújtanak számukra; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok – különösen az ERFA – fontos eszköznek tekinthetők az innovatív kkv-k versenyképességének, valamint különösen nemzetközivé válásuk előmozdításában, és hangsúlyozza, hogy a támogathatóságra való jogosultságot ennek megfelelően lehetőség szerint széles körben kell meghatározni; felhívja a régiókat, hogy használják ki azon lehetőségeket, amelyeket a rendelkezések operatív programjaik támogatására nyújtanak számukra;

| 113. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az új munkahelyek teremtéséhez pénzügyi ösztönzőket nyújtsanak a kkv-k számára; |
| --- | --- |

113.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az új munkahelyek teremtéséhez pénzügyi ösztönzőket nyújtsanak a kkv-k számára;

| 114. | rámutat arra, hogy az európai területi együttműködési programok támogatják a különböző európai régiók szervezetei közötti hálózatépítést és a tudás és know-how cseréjét célzó tevékenységeket, és az új üzleti lehetőségek létrehozásának hatékony eszközei lehetnek; |
| --- | --- |

114.

rámutat arra, hogy az európai területi együttműködési programok támogatják a különböző európai régiók szervezetei közötti hálózatépítést és a tudás és know-how cseréjét célzó tevékenységeket, és az új üzleti lehetőségek létrehozásának hatékony eszközei lehetnek;

| 115. | úgy véli, hogy a strukturális alapok, és különösen az ESZA, jelentős szerepet játszanak a tudás és a készségek elsajátításának, a hálózatépítésnek és a bevált gyakorlatok cseréjének a támogatásában; úgy gondolja, hogy a humántőkébe és az együttműködési projektekbe irányuló befektetések nagyban hozzájárulnak az európai kkv-k versenyképességének növeléséhez; |
| --- | --- |

115.

úgy véli, hogy a strukturális alapok, és különösen az ESZA, jelentős szerepet játszanak a tudás és a készségek elsajátításának, a hálózatépítésnek és a bevált gyakorlatok cseréjének a támogatásában; úgy gondolja, hogy a humántőkébe és az együttműködési projektekbe irányuló befektetések nagyban hozzájárulnak az európai kkv-k versenyképességének növeléséhez;

*

* *

| 116. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

116.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(2)  HL C 188. E, 2012.6.28., 7. o.

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 131. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0235.

(5)  „Európa jobban is teljesíthet” – a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése az európai uniós jogszabályok legkevesebb teherrel járó végrehajtására vonatkozó bevált tagállami módszerről, 2011. november 15.

(6)  Az Eurostat becslése szerint a foglalkoztatottak teljes száma a 2000-es 2,4 millióról 2008-ra 3 millióra nőtt, és az előrejelzések szerint 2012-ben eléri a 3,4 milliót (2012. április).

(7)  Amint ezt az adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport javasolta.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/53

---

2012. október 23., keddAz Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok

P7_TA(2012)0388

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról (2012/2149(INI))

2014/C 68 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU–USA csúcstalálkozó 2011. november 28-án kiadott közös nyilatkozatára (1), valamint az EU–USA Transzatlanti Gazdasági Tanács 2011. november 29-i közös nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–USA csúcstalálkozó 2011. november 28-án kiadott közös nyilatkozatára (1), valamint az EU–USA Transzatlanti Gazdasági Tanács 2011. november 29-i közös nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel a Barack Obama elnökhöz intézett két levélre, amelyek közül az egyiket 20 amerikai szenátor írt alá 2012. február 22-én, a másikat pedig 51 képviselőházi tag írt alá 2012. május 14-én, mindkét párt képviseletében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Barack Obama elnökhöz intézett két levélre, amelyek közül az egyiket 20 amerikai szenátor írt alá 2012. február 22-én, a másikat pedig 51 képviselőházi tag írt alá 2012. május 14-én, mindkét párt képviseletében,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság tagjai által 2012. március 19-én José Manuel Barroso úrhoz, a Bizottság elnökéhez, és Herman Van Rompuy úrhoz, a Tanács elnökéhez intézett levélre, amelyben támogatják a foglalkoztatással és a gazdasági növekedéssel foglalkozó EU–USA magas szintű munkacsoportot (a továbbiakban: magas szintű munkacsoport), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság tagjai által 2012. március 19-én José Manuel Barroso úrhoz, a Bizottság elnökéhez, és Herman Van Rompuy úrhoz, a Tanács elnökéhez intézett levélre, amelyben támogatják a foglalkoztatással és a gazdasági növekedéssel foglalkozó EU–USA magas szintű munkacsoportot (a továbbiakban: magas szintű munkacsoport),

| — | tekintettel az egyesült államokbeli Camp Davidben 2012. május 18–19-én megtartott G8-csúcstalálkozó közös nyilatkozatára (3), valamint a mexikói Los Cabosban 2012. június 18–19-én megtartott G20-csúcstalálkozó közös nyilatkozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyesült államokbeli Camp Davidben 2012. május 18–19-én megtartott G8-csúcstalálkozó közös nyilatkozatára (3), valamint a mexikói Los Cabosban 2012. június 18–19-én megtartott G20-csúcstalálkozó közös nyilatkozatára (4),

| — | tekintettel a HLWG által a vezetőknek címzett 2012. június 19-i időközi jelentésre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a HLWG által a vezetőknek címzett 2012. június 19-i időközi jelentésre (5),

| — | tekintettel az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama, az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso, és az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy 2012. június 19-i közös nyilatkozatára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok elnöke, Barack Obama, az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso, és az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy 2012. június 19-i közös nyilatkozatára (6),

| — | tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire, valamint a „Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum” című csatolt dokumentumra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 28–29-i Európai Tanács következtetéseire, valamint a „Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum” című csatolt dokumentumra (7),

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU és az Egyesült Államok közötti transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló 2006. június 1-jei (8), a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című 2007. május 22-i (9), az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2008. február 19-i (10), a kereskedelmi politika szolgálatában hatékony behozatali és kiviteli szabályokról és eljárásokról szóló 2008. június 5-i (11), az Európai Unió és az Egyesült Államok között a Kereskedelmi Világszervezetben az Airbus-nak és a Boeingnek állítólagosan folyósított támogatásokról folyó vitáról szóló 2008. július 9-i (12), az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i (13), a közelgő EU–USA csúcstalálkozóról és a Transzatlanti Gazdasági Tanács üléséről szóló 2010. november 11-i (14), a jövőbeni nemzetközi európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i (15), az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című 2011. szeptember 27-i (16), a 2011. november 28-i EU–USA csúcstalálkozóról szóló 2011. november 17-i (17), valamint a kereskedelem és a befektetési akadályairól szóló 2011. december 13-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU és az Egyesült Államok közötti transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló 2006. június 1-jei (8), a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című 2007. május 22-i (9), az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2008. február 19-i (10), a kereskedelmi politika szolgálatában hatékony behozatali és kiviteli szabályokról és eljárásokról szóló 2008. június 5-i (11), az Európai Unió és az Egyesült Államok között a Kereskedelmi Világszervezetben az Airbus-nak és a Boeingnek állítólagosan folyósított támogatásokról folyó vitáról szóló 2008. július 9-i (12), az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i (13), a közelgő EU–USA csúcstalálkozóról és a Transzatlanti Gazdasági Tanács üléséről szóló 2010. november 11-i (14), a jövőbeni nemzetközi európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i (15), az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című 2011. szeptember 27-i (16), a 2011. november 28-i EU–USA csúcstalálkozóról szóló 2011. november 17-i (17), valamint a kereskedelem és a befektetési akadályairól szóló 2011. december 13-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a Transzatlanti Jogalkotói Párbeszéd 2012. június 9–10-én Koppenhágában és 2012. június 11-én Strasbourgban tartott 72. interparlamentáris ülésének közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Transzatlanti Jogalkotói Párbeszéd 2012. június 9–10-én Koppenhágában és 2012. június 11-én Strasbourgban tartott 72. interparlamentáris ülésének közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság számára az ECORYS Nederland által készített 2009. december 11-i, „Nem tarifális intézkedések az EU és USA közötti kereskedelmi és befektetési kapcsolatokban – gazdasági elemzés” című tanulmányra (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság számára az ECORYS Nederland által készített 2009. december 11-i, „Nem tarifális intézkedések az EU és USA közötti kereskedelmi és befektetési kapcsolatokban – gazdasági elemzés” című tanulmányra (19),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (3) bekezdésére és 218. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0321/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0321/2012),

| A. | mivel az EU és az USA egymás fő kereskedelmi partnerei, és a két gazdaság magénak mondhatja a teljes globális gazdasági termelés közel felét, illetve a világ kereskedelmi forgalmának nagyjából egyharmadát, ami a világ legjelentősebb gazdasági kapcsolatát jelenti; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és az USA egymás fő kereskedelmi partnerei, és a két gazdaság magénak mondhatja a teljes globális gazdasági termelés közel felét, illetve a világ kereskedelmi forgalmának nagyjából egyharmadát, ami a világ legjelentősebb gazdasági kapcsolatát jelenti;

| B. | mivel az EU és az USA közötti gazdasági kapcsolatok a világ legnyitottabb gazdasági kapcsolatai közé tartoznak, és a transzatlanti piacok a jelentős kereskedelmi és beruházási kapcsolatok miatt (2011-ben a kétoldalú kereskedelem volumene 702,6 milliárd euró, a kétoldalú beruházási volumen 2,394 billió euró) rendkívül integráltak, ennek ellenére általános vélekedés, hogy a transzatlanti kapcsolat nincs teljes mértékben kiaknázva, mivel továbbá az EU és az USA értékei azonosak, jogrendjük hasonló, mindkét ország munkaügyi és környezetvédelmi normái szigorúak, ezeket a szinergiákat arra kellene felhasználniuk, hogy biztosítsák a mindkét fél számára szükséges növekedést és foglalkoztatást, és mivel a Bizottság számára 2009-ben készített tanulmány azonosította az EU és az USA közötti kereskedelmet hátráltató legfontosabb tarifális és nemtarifális akadályokat, valamint megbecsülte azok gazdasági hatását, arra a következtetésre jutva, hogy a meglévő intézkedések és szabályozási különbségek felének felszámolásával 2018-ig az óceán mindkét partján 163 milliárd euróval nőne a GDP; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és az USA közötti gazdasági kapcsolatok a világ legnyitottabb gazdasági kapcsolatai közé tartoznak, és a transzatlanti piacok a jelentős kereskedelmi és beruházási kapcsolatok miatt (2011-ben a kétoldalú kereskedelem volumene 702,6 milliárd euró, a kétoldalú beruházási volumen 2,394 billió euró) rendkívül integráltak, ennek ellenére általános vélekedés, hogy a transzatlanti kapcsolat nincs teljes mértékben kiaknázva, mivel továbbá az EU és az USA értékei azonosak, jogrendjük hasonló, mindkét ország munkaügyi és környezetvédelmi normái szigorúak, ezeket a szinergiákat arra kellene felhasználniuk, hogy biztosítsák a mindkét fél számára szükséges növekedést és foglalkoztatást, és mivel a Bizottság számára 2009-ben készített tanulmány azonosította az EU és az USA közötti kereskedelmet hátráltató legfontosabb tarifális és nemtarifális akadályokat, valamint megbecsülte azok gazdasági hatását, arra a következtetésre jutva, hogy a meglévő intézkedések és szabályozási különbségek felének felszámolásával 2018-ig az óceán mindkét partján 163 milliárd euróval nőne a GDP;

| C. | mivel a globális gazdaság a folytatódó gazdasági válság miatt továbbra is sérülékeny, és ez komoly negatív hatást gyakorol a foglalkoztatásra, a kereskedelemre, a fejlesztésre és a környezetre is; mivel továbbá a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságok az EU-ban és az USA-ban egyaránt fenyegetik gazdaságaink stabilitását és sikerét, valamint állampolgáraink jólétét, a pénzügyi szabályozás terén kialakítandó koordináció hiánya pedig indokolatlanul akadályozza a kereskedelmet, ezért szorosabb gazdasági együttműködésre van szükség az EU és az USA között a nemzetközi kereskedelem előnyeinek a válságok elleni küzdelem során való kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel a globális gazdaság a folytatódó gazdasági válság miatt továbbra is sérülékeny, és ez komoly negatív hatást gyakorol a foglalkoztatásra, a kereskedelemre, a fejlesztésre és a környezetre is; mivel továbbá a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságok az EU-ban és az USA-ban egyaránt fenyegetik gazdaságaink stabilitását és sikerét, valamint állampolgáraink jólétét, a pénzügyi szabályozás terén kialakítandó koordináció hiánya pedig indokolatlanul akadályozza a kereskedelmet, ezért szorosabb gazdasági együttműködésre van szükség az EU és az USA között a nemzetközi kereskedelem előnyeinek a válságok elleni küzdelem során való kihasználása érdekében;

| D. | mivel a globális kereskedelem elmúlt három évben jellemző visszafogott növekedése jelentős mértékben hozzájárult a gazdasági válság negatív hatásainak enyhítéséhez, különösen az EU-ban és az USA-ban, bizonyítva, hogy a kereskedelem fontos szerepet játszik a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából; |
| --- | --- |

D.

mivel a globális kereskedelem elmúlt három évben jellemző visszafogott növekedése jelentős mértékben hozzájárult a gazdasági válság negatív hatásainak enyhítéséhez, különösen az EU-ban és az USA-ban, bizonyítva, hogy a kereskedelem fontos szerepet játszik a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából;

| E. | mivel a 2011. novemberi EU–USA csúcstalálkozót követően a Transzatlanti Gazdasági Tanács létrehozta a magas szintű munkacsoportot, amelynek feladata a kereskedelem és a befektetések fokozására szolgáló lehetőségek azonosítása a kölcsönösen előnyös munkahelyteremtés, gazdasági növekedés és versenyképesség támogatása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2011. novemberi EU–USA csúcstalálkozót követően a Transzatlanti Gazdasági Tanács létrehozta a magas szintű munkacsoportot, amelynek feladata a kereskedelem és a befektetések fokozására szolgáló lehetőségek azonosítása a kölcsönösen előnyös munkahelyteremtés, gazdasági növekedés és versenyképesség támogatása érdekében;

| F. | mivel az amerikai szenátorok és képviselőházi tagok által az elnökhöz intézett kétpárti levelek, illetve az Európai Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságának négy tagja, köztük a bizottság elnöke által aláírt levél sürgették a magas szintű munkacsoportot, hogy mihamarabb fogalmazzon meg ambiciózus javaslatokat a transzatlanti kereskedelem és beruházások ösztönzésére, valamint a transzatlanti kereskedelmet és beruházásokat akadályozó szükségtelen tényezők felszámolására; mivel mindkét levél hangsúlyozza, hogy az EU-val folytatott kereskedelem és beruházások fokozását prioritásnak kell tekinteni, támogatja a szabályozási jellegű akadályok (és a szabályozók közötti szorosabb együttműködés megvalósítása érdekében a nemtarifális akadályok) felszámolását, a vámtarifák csökkentését és – amennyiben lehetséges – teljes felszámolását, a kereskedelmi szolgáltatásokat, a befektetéseket, valamint a közbeszerzési piacok további kölcsönös megnyitását; |
| --- | --- |

F.

mivel az amerikai szenátorok és képviselőházi tagok által az elnökhöz intézett kétpárti levelek, illetve az Európai Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságának négy tagja, köztük a bizottság elnöke által aláírt levél sürgették a magas szintű munkacsoportot, hogy mihamarabb fogalmazzon meg ambiciózus javaslatokat a transzatlanti kereskedelem és beruházások ösztönzésére, valamint a transzatlanti kereskedelmet és beruházásokat akadályozó szükségtelen tényezők felszámolására; mivel mindkét levél hangsúlyozza, hogy az EU-val folytatott kereskedelem és beruházások fokozását prioritásnak kell tekinteni, támogatja a szabályozási jellegű akadályok (és a szabályozók közötti szorosabb együttműködés megvalósítása érdekében a nemtarifális akadályok) felszámolását, a vámtarifák csökkentését és – amennyiben lehetséges – teljes felszámolását, a kereskedelmi szolgáltatásokat, a befektetéseket, valamint a közbeszerzési piacok további kölcsönös megnyitását;

| G. | mivel az Európai Parlament már az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalásában kérte az alakulóban lévő és átfogó „Transzatlanti növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés” kidolgozását; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament már az Európa 2020 stratégia keretében kialakítandó új európai kereskedelempolitikáról szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalásában kérte az alakulóban lévő és átfogó „Transzatlanti növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés” kidolgozását;

| H. | mivel az USA magánszektora is támogatta, hogy az EU ismét az USA kereskedelempolitikájának prioritásai közé tartozzon, és mivel a magánszféra érintett szereplői az EU-ban és az USA-ban egyaránt támogatásukról biztosítottak egy nagyra törő és átfogó jövőbeni megállapodást, valamint úgy vélik, hogy a szorosabb EU–USA gazdasági együttműködés előmozdítása határozott növekedéspárti üzenetet továbbítana az EU-n és az USA-n belüli, illetve a nemzetközi befektetőknek és vállalkozásoknak is; |
| --- | --- |

H.

mivel az USA magánszektora is támogatta, hogy az EU ismét az USA kereskedelempolitikájának prioritásai közé tartozzon, és mivel a magánszféra érintett szereplői az EU-ban és az USA-ban egyaránt támogatásukról biztosítottak egy nagyra törő és átfogó jövőbeni megállapodást, valamint úgy vélik, hogy a szorosabb EU–USA gazdasági együttműködés előmozdítása határozott növekedéspárti üzenetet továbbítana az EU-n és az USA-n belüli, illetve a nemzetközi befektetőknek és vállalkozásoknak is;

| I. | mivel az EU és az USA közötti közös normák kidolgozása automatikusan átgyűrűző pozitív hatást gyakorolna az Észak-Amerikai Szabadkereskedelmi Megállapodás országaira, az EU és az USA közötti harmonizáltabb szabályozási környezet általános értelemben is hasznos lehetne, és a világ leginkább integrált kereskedelmi piacának további integrációja korábban nem tapasztalt eredmény lehetne; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és az USA közötti közös normák kidolgozása automatikusan átgyűrűző pozitív hatást gyakorolna az Észak-Amerikai Szabadkereskedelmi Megállapodás országaira, az EU és az USA közötti harmonizáltabb szabályozási környezet általános értelemben is hasznos lehetne, és a világ leginkább integrált kereskedelmi piacának további integrációja korábban nem tapasztalt eredmény lehetne;

| J. | mivel az USA az EU második legfontosabb kereskedelmi partnere a mezőgazdaság területén, és az EU túlnyomórészt magas minőségű termékeket exportál az USA-ba, ezért a nemtarifális kereskedelmi akadályok és a földrajzi eredetmegjelölések kiemelkedő jelentőséggel bírnak az uniós mezőgazdaság számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az USA az EU második legfontosabb kereskedelmi partnere a mezőgazdaság területén, és az EU túlnyomórészt magas minőségű termékeket exportál az USA-ba, ezért a nemtarifális kereskedelmi akadályok és a földrajzi eredetmegjelölések kiemelkedő jelentőséggel bírnak az uniós mezőgazdaság számára;

| K. | mivel a magas szintű munkacsoport közösen elemezte a transzatlanti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok fejlesztését célzó potenciális lehetőségek széles spektrumát, és 2012. júniusi időközi jelentésében arra az előzetes következtetésre jutott, hogy adott esetben egy, a kétoldalú kereskedelmi és beruházási politikák, valamint a harmadik országokkal kapcsolatosan mindkét fél számára fontos kérdések széles körére kiterjedő átfogó megállapodás lenne a leghasznosabb; |
| --- | --- |

K.

mivel a magas szintű munkacsoport közösen elemezte a transzatlanti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok fejlesztését célzó potenciális lehetőségek széles spektrumát, és 2012. júniusi időközi jelentésében arra az előzetes következtetésre jutott, hogy adott esetben egy, a kétoldalú kereskedelmi és beruházási politikák, valamint a harmadik országokkal kapcsolatosan mindkét fél számára fontos kérdések széles körére kiterjedő átfogó megállapodás lenne a leghasznosabb;

| L. | Mivel Obama, Barroso és Van Rompuy elnökök közös nyilatkozata üdvözli a magas szintű munkacsoport időközi jelentését, kimondva, hogy a kereskedelem és a beruházások fokozására irányuló komoly kezdeményezés jelentős mértékben hozzájárulhatna a növekedés megerősítését és munkahelyek létrehozását célzó transzatlanti stratégiához; |
| --- | --- |

L.

Mivel Obama, Barroso és Van Rompuy elnökök közös nyilatkozata üdvözli a magas szintű munkacsoport időközi jelentését, kimondva, hogy a kereskedelem és a beruházások fokozására irányuló komoly kezdeményezés jelentős mértékben hozzájárulhatna a növekedés megerősítését és munkahelyek létrehozását célzó transzatlanti stratégiához;

| M. | mivel az Európai Unió eltökélten mozdítja elő a szabad, tisztességes és nyitott kereskedelmet, ugyanakkor – különösen a világ legnagyobb gazdaságaival szemben – a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében kiáll saját érdekei mellett; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió eltökélten mozdítja elő a szabad, tisztességes és nyitott kereskedelmet, ugyanakkor – különösen a világ legnagyobb gazdaságaival szemben – a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében kiáll saját érdekei mellett;

| N. | mivel a magas szintű munkacsoport hamarosan lezárja a növekedés és a foglalkoztatás EU-USA kereskedelmi partnerség révén történő növelésére irányuló esetleges tárgyalás lehetőségeinek feltérképezését, és várhatóan 2012 vége előtt benyújtja végleges jelentését; |
| --- | --- |

N.

mivel a magas szintű munkacsoport hamarosan lezárja a növekedés és a foglalkoztatás EU-USA kereskedelmi partnerség révén történő növelésére irányuló esetleges tárgyalás lehetőségeinek feltérképezését, és várhatóan 2012 vége előtt benyújtja végleges jelentését;

| O. | mivel a Bizottság kifejezte abbéli reményét, hogy már 2013 elején el lehet kezdeni, és a jelenlegi Bizottság mandátumának vége előtt be lehet fejezni a tárgyalásokat; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság kifejezte abbéli reményét, hogy már 2013 elején el lehet kezdeni, és a jelenlegi Bizottság mandátumának vége előtt be lehet fejezni a tárgyalásokat;

| P. | mivel továbbra is egy nyitott, előrelátható, szabályokon alapuló és átlátható, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) révén létrehozott multilaterális kereskedelmi rendszer a legalkalmasabb keret a szabad, tisztességes és méltányos kereskedelem globális megvalósításához, mivel mindeddig nem bizonyult lehetségesnek a dohai fejlesztési menetrendre irányuló tárgyalások lezárása, és mivel annak ellenére, hogy továbbra is kulcsfontosságú célkitűzés a multilaterális rendszer megerősítése, van lehetőség a WTO-kötelezettségvállalásokon túlmenő, a multilaterális szabályokat kiegészítő kétoldalú megállapodások megkötésére; |
| --- | --- |

P.

mivel továbbra is egy nyitott, előrelátható, szabályokon alapuló és átlátható, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) révén létrehozott multilaterális kereskedelmi rendszer a legalkalmasabb keret a szabad, tisztességes és méltányos kereskedelem globális megvalósításához, mivel mindeddig nem bizonyult lehetségesnek a dohai fejlesztési menetrendre irányuló tárgyalások lezárása, és mivel annak ellenére, hogy továbbra is kulcsfontosságú célkitűzés a multilaterális rendszer megerősítése, van lehetőség a WTO-kötelezettségvállalásokon túlmenő, a multilaterális szabályokat kiegészítő kétoldalú megállapodások megkötésére;

| 1. | úgy véli, hogy a kereskedelmet és a külföldi befektetéseket hatékonyabban kell felhasználni az intelligens, erőteljes, fenntartható, kiegyensúlyozott, inkluzív és erőforrás-hatékony növekedés ösztönzése érdekében, ami fokozott munkahelyteremtéshez és a világ népeinek nagyobb jólétéhez vezet; üdvözli a G8- és G20-országok vezetőinek elkötelezettségét a nyitott kereskedelem és befektetések, a piacok kiterjesztése és a protekcionizmus valamennyi formája elleni fellépés mellett, amelyek a tartós globális gazdasági fellendülés, a munkahelyteremtés és a fejlődés nélkülözhetetlen előfeltételei; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a kereskedelmet és a külföldi befektetéseket hatékonyabban kell felhasználni az intelligens, erőteljes, fenntartható, kiegyensúlyozott, inkluzív és erőforrás-hatékony növekedés ösztönzése érdekében, ami fokozott munkahelyteremtéshez és a világ népeinek nagyobb jólétéhez vezet; üdvözli a G8- és G20-országok vezetőinek elkötelezettségét a nyitott kereskedelem és befektetések, a piacok kiterjesztése és a protekcionizmus valamennyi formája elleni fellépés mellett, amelyek a tartós globális gazdasági fellendülés, a munkahelyteremtés és a fejlődés nélkülözhetetlen előfeltételei;

| 2. | üdvözli az EU és az USA között jelenleg zajló megbeszéléseket arról, hogy miként tudnának közösen munkálkodni a növekedési potenciál fokozásán és a pénzügyi stabilitás előmozdításán minőségi munkahelyek létrehozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú jólét és foglalkoztatottság biztosítása érdekében közös kötelezettségvállalásra és erőfeszítésekre van szükség azzal a céllal, hogy új lehetőségeket lehessen biztosítani a kisebb és nagyobb vállalkozások számára egyaránt, ösztönözni lehessen a vállalkozói szellemet, valamint ki lehessen aknázni az egyedülállóan integrált transzatlanti piacban rejlő előnyöket; felhív az Európai Unió, az Egyesült Államok és más partnerek között tárgyalások folytatására arra vonatkozóan, hogy miként lehet együttesen munkálkodni a környezeti válság és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; felhív emellett a pénzügyi piac stabilitásának elérését célzó, további kölcsönös kötelezettségvállalásra; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az EU és az USA között jelenleg zajló megbeszéléseket arról, hogy miként tudnának közösen munkálkodni a növekedési potenciál fokozásán és a pénzügyi stabilitás előmozdításán minőségi munkahelyek létrehozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú jólét és foglalkoztatottság biztosítása érdekében közös kötelezettségvállalásra és erőfeszítésekre van szükség azzal a céllal, hogy új lehetőségeket lehessen biztosítani a kisebb és nagyobb vállalkozások számára egyaránt, ösztönözni lehessen a vállalkozói szellemet, valamint ki lehessen aknázni az egyedülállóan integrált transzatlanti piacban rejlő előnyöket; felhív az Európai Unió, az Egyesült Államok és más partnerek között tárgyalások folytatására arra vonatkozóan, hogy miként lehet együttesen munkálkodni a környezeti válság és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; felhív emellett a pénzügyi piac stabilitásának elérését célzó, további kölcsönös kötelezettségvállalásra;

| 3. | üdvözli a magas szintű munkacsoport időközi jelentését és az abban szereplő előzetes ajánlásokat, és egyetért azzal, hogy egy átfogó megállapodásnak tartalmaznia kell az áruk, szolgáltatások és befektetések piacának kölcsönös, nagyra törő megnyitását, és megoldást kell kínálnia a kereskedelmi szabályok modernizálása és a szabályozási rendszerek kompatibilitásának fokozása terén előttünk álló kihívásokra; ösztönzi a magas szintű munkacsoportot, hogy folytassa előkészítő munkáját annak érdekében, hogy sikerüljön kialakítania az átfogó kereskedelmi és befektetési megállapodásra irányuló tárgyalások ambiciózus, ám mégis megvalósítható célrendszerét és konkrét célkitűzéseit, amelyek összhangban állnak a WTO adta kerettel, és kiegészítik azt; az eredményes eljárás és a sikeres kimenetel érdekében hangsúlyozza egymás jogszabályai és szabályozásai, valamint joghatósági autonómiája kölcsönös tiszteletben tartásának és elismerésének fontosságát; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a magas szintű munkacsoport időközi jelentését és az abban szereplő előzetes ajánlásokat, és egyetért azzal, hogy egy átfogó megállapodásnak tartalmaznia kell az áruk, szolgáltatások és befektetések piacának kölcsönös, nagyra törő megnyitását, és megoldást kell kínálnia a kereskedelmi szabályok modernizálása és a szabályozási rendszerek kompatibilitásának fokozása terén előttünk álló kihívásokra; ösztönzi a magas szintű munkacsoportot, hogy folytassa előkészítő munkáját annak érdekében, hogy sikerüljön kialakítania az átfogó kereskedelmi és befektetési megállapodásra irányuló tárgyalások ambiciózus, ám mégis megvalósítható célrendszerét és konkrét célkitűzéseit, amelyek összhangban állnak a WTO adta kerettel, és kiegészítik azt; az eredményes eljárás és a sikeres kimenetel érdekében hangsúlyozza egymás jogszabályai és szabályozásai, valamint joghatósági autonómiája kölcsönös tiszteletben tartásának és elismerésének fontosságát;

| 4. | hangsúlyozza, hogy folytatni kell a transzatlanti gazdasági kapcsolatok erősítését, támogatva egyszersmind az EU érdekeit, ideértve többek között a környezeti, higiéniai és állatjóléti normákat, az élelmiszer-biztonságot, a kulturális sokszínűséget, a szociális jogokat, a közszolgáltatásokat és a földrajzi megjelöléseket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy folytatni kell a transzatlanti gazdasági kapcsolatok erősítését, támogatva egyszersmind az EU érdekeit, ideértve többek között a környezeti, higiéniai és állatjóléti normákat, az élelmiszer-biztonságot, a kulturális sokszínűséget, a szociális jogokat, a közszolgáltatásokat és a földrajzi megjelöléseket;

| 5. | hangsúlyozza, hogy ugyan mindkét partner egyedi érdekeit és érzékenységét kiegyensúlyozottan meg kell védeni, mégis sok területen igen hasznos lenne az előrelépés, különös tekintettel a kereskedelmi akadályok felszámolására, a jobb piaci hozzáférést biztosító intézkedések bevezetésére többek között a befektetések számára is, a szellemitulajdon-jogok védelmére, a közbeszerzési piacok teljes kölcsönösséget biztosító megnyitására, az eredettel kapcsolatos szabályok egyértelműsítésére, egyszerűsítésére és harmonizálására, a szabályozási normák kölcsönös elismerése terén való közeledésre, és nem csupán az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásban (SPS-megállapodás) minimálisan előírt normák betartására, hanem ehelyett törekedve a minőség és együttműködés közös javítására az eltérő uniós és egyesült államokbeli normák kezelése során; úgy véli, hogy a gazdasági kapcsolatok ily mértékű intenzívebbé válása lehetővé tenné azt is, hogy az EU és az USA globális gazdasági kihívásokkal kapcsolatos megközelítése fokozottabban közelítsen egymáshoz; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy ugyan mindkét partner egyedi érdekeit és érzékenységét kiegyensúlyozottan meg kell védeni, mégis sok területen igen hasznos lenne az előrelépés, különös tekintettel a kereskedelmi akadályok felszámolására, a jobb piaci hozzáférést biztosító intézkedések bevezetésére többek között a befektetések számára is, a szellemitulajdon-jogok védelmére, a közbeszerzési piacok teljes kölcsönösséget biztosító megnyitására, az eredettel kapcsolatos szabályok egyértelműsítésére, egyszerűsítésére és harmonizálására, a szabályozási normák kölcsönös elismerése terén való közeledésre, és nem csupán az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásban (SPS-megállapodás) minimálisan előírt normák betartására, hanem ehelyett törekedve a minőség és együttműködés közös javítására az eltérő uniós és egyesült államokbeli normák kezelése során; úgy véli, hogy a gazdasági kapcsolatok ily mértékű intenzívebbé válása lehetővé tenné azt is, hogy az EU és az USA globális gazdasági kihívásokkal kapcsolatos megközelítése fokozottabban közelítsen egymáshoz;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kétoldalú mezőgazdasági kereskedelemben a földrajzi megjelölések védelme kulcskérdést képez majd, és – ha mindkét fél kompromisszumra kész, konstruktív szellemben közelít ehhez – ezen a téren jelentős előrelépés lehetséges; a földrajzi megjelölések védelmét olyan kulcsfontosságú tényezőnek tartja, amely közvetlenül összefügg a mezőgazdasági piacokhoz való hozzáférés tekintetében elérhető ambiciózus eredménnyel; támogatja az EU és az Egyesült Államok közötti mezőgazdasági kereskedelemben meglévő export-visszatérítések teljes körű eltörlését; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kétoldalú mezőgazdasági kereskedelemben a földrajzi megjelölések védelme kulcskérdést képez majd, és – ha mindkét fél kompromisszumra kész, konstruktív szellemben közelít ehhez – ezen a téren jelentős előrelépés lehetséges; a földrajzi megjelölések védelmét olyan kulcsfontosságú tényezőnek tartja, amely közvetlenül összefügg a mezőgazdasági piacokhoz való hozzáférés tekintetében elérhető ambiciózus eredménnyel; támogatja az EU és az Egyesült Államok közötti mezőgazdasági kereskedelemben meglévő export-visszatérítések teljes körű eltörlését;

| 7. | elismeri, hogy a kereskedelmi árucikkekre kivetett átlagos transzatlanti vámtarifa viszonylag alacsony ugyan, az EU és az USA közötti kereskedelmi kapcsolat óriási mérete mégis azt jelenti, hogy a potenciális gazdasági hasznok jóval meghaladnának bármely korábbi kereskedelmi megállapodást, valamint hogy az EU és az USA vállalkozásainak egyaránt határozottan érdekében áll a fennmaradó vámok felszámolása; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a kereskedelmi árucikkekre kivetett átlagos transzatlanti vámtarifa viszonylag alacsony ugyan, az EU és az USA közötti kereskedelmi kapcsolat óriási mérete mégis azt jelenti, hogy a potenciális gazdasági hasznok jóval meghaladnának bármely korábbi kereskedelmi megállapodást, valamint hogy az EU és az USA vállalkozásainak egyaránt határozottan érdekében áll a fennmaradó vámok felszámolása;

| 8. | úgy véli azonban, hogy egy olyan szabadkereskedelmi megállapodás, amely csak a vámok kérdésével foglalkozik, nem lenne kellően nagyra törő, tekintettel arra, hogy a legnagyobb gazdasági hasznokat a nemtarifális akadályok szintjének csökkentésében kell elérni; támogatja a magas szintű munkacsoport által javasolt azon átfogó célkitűzést, hogy a kétoldalú kereskedelemre vonatkozó valamennyi vámterhet szüntessék meg, és ehhez első lépésben közvetlenül a megállapodás hatálybalépését követően érjék el a vámtarifák jelentős részének felszámolását, rövid távon pedig a legérzékenyebb vámok kivételével szüntessék meg a vámokat, ami igen hasznos lenne, hiszen az EU és az USA közötti kereskedelem nagyrészt vállalatokon belüli kereskedelemből áll, továbbá fokozná az EU és az USA vállalatai globális versenyképességét; |
| --- | --- |

8.

úgy véli azonban, hogy egy olyan szabadkereskedelmi megállapodás, amely csak a vámok kérdésével foglalkozik, nem lenne kellően nagyra törő, tekintettel arra, hogy a legnagyobb gazdasági hasznokat a nemtarifális akadályok szintjének csökkentésében kell elérni; támogatja a magas szintű munkacsoport által javasolt azon átfogó célkitűzést, hogy a kétoldalú kereskedelemre vonatkozó valamennyi vámterhet szüntessék meg, és ehhez első lépésben közvetlenül a megállapodás hatálybalépését követően érjék el a vámtarifák jelentős részének felszámolását, rövid távon pedig a legérzékenyebb vámok kivételével szüntessék meg a vámokat, ami igen hasznos lenne, hiszen az EU és az USA közötti kereskedelem nagyrészt vállalatokon belüli kereskedelemből áll, továbbá fokozná az EU és az USA vállalatai globális versenyképességét;

| 9. | támogatja azt az elgondolást, hogy a már meglévő, alacsony átlagos vámtarifák miatt a transzatlanti kapcsolatban rejlő potenciál felszabadításához az elsősorban a vámügyi eljárásokban és a határon belüli szabályozási korlátozásokban megtestesülő nemtarifális akadályok felszámolása jelenti a kulcsot; támogatja a magas szintű munkacsoport azon törekvését, hogy fokozatosan egy még integráltabb transzatlanti piac felé kell elmozdulni; |
| --- | --- |

9.

támogatja azt az elgondolást, hogy a már meglévő, alacsony átlagos vámtarifák miatt a transzatlanti kapcsolatban rejlő potenciál felszabadításához az elsősorban a vámügyi eljárásokban és a határon belüli szabályozási korlátozásokban megtestesülő nemtarifális akadályok felszámolása jelenti a kulcsot; támogatja a magas szintű munkacsoport azon törekvését, hogy fokozatosan egy még integráltabb transzatlanti piac felé kell elmozdulni;

| 10. | elismeri, hogy – jóllehet egy megállapodás nem feltétlenül képes az összes szabályozási probléma azonnali megoldására – az EU és az USA közötti szabályozási rendszerek összeegyeztethetőségének intézményesítése nagyban elősegítené a transzatlanti kereskedelmet, ugyanakkor merész globális normát határozna meg; megismétli azt is, hogy teljes mértékben tiszteletben kell tartani mindkét fél jogát arra, hogy az általa megfelelőnek tartott módon szabályozza az egészség, a termékbiztonság és a környezet védelmét, valamint figyelembe véve a történelmi transzatlanti eltérést az olyan kérdésekben, mint a géntechnológiával módosított szervezetek ültetése és az állatjólét bizonyos kérdései; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy – jóllehet egy megállapodás nem feltétlenül képes az összes szabályozási probléma azonnali megoldására – az EU és az USA közötti szabályozási rendszerek összeegyeztethetőségének intézményesítése nagyban elősegítené a transzatlanti kereskedelmet, ugyanakkor merész globális normát határozna meg; megismétli azt is, hogy teljes mértékben tiszteletben kell tartani mindkét fél jogát arra, hogy az általa megfelelőnek tartott módon szabályozza az egészség, a termékbiztonság és a környezet védelmét, valamint figyelembe véve a történelmi transzatlanti eltérést az olyan kérdésekben, mint a géntechnológiával módosított szervezetek ültetése és az állatjólét bizonyos kérdései;

| 11. | elismeri, hogy a nehézkes szabályozási normák jelentős mértékben gátolják a kereskedelmet, és ezek felszámolása további növekedést eredményezhetne; hangsúlyozza, hogy az EU és az USA szabályozási normáinak összehangolásakor a lehető legmagasabb szintű közös norma elérésére kell törekedni, ezáltal fokozva a termékbiztonságot a fogyasztók érdekében; hangsúlyozza, hogy még a nem szándékos új kereskedelmi akadályok létrehozását is el kell kerülni, különösen a kulcsfontosságú feltörekvő technológiákban és innovatív ágazatokban; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy a nehézkes szabályozási normák jelentős mértékben gátolják a kereskedelmet, és ezek felszámolása további növekedést eredményezhetne; hangsúlyozza, hogy az EU és az USA szabályozási normáinak összehangolásakor a lehető legmagasabb szintű közös norma elérésére kell törekedni, ezáltal fokozva a termékbiztonságot a fogyasztók érdekében; hangsúlyozza, hogy még a nem szándékos új kereskedelmi akadályok létrehozását is el kell kerülni, különösen a kulcsfontosságú feltörekvő technológiákban és innovatív ágazatokban;

| 12. | támogatja a normákkal, a szabályozás koherenciájával és a normák jobb összehangolásával kapcsolatos legszorosabb előzetes szabályozási együttműködésre irányuló erőfeszítéseket, amelyek célja a kereskedelem és a növekedés előmozdítása, valamint a nemtarifális jellegű akadályok hatékony és eredményes felszámolása; megerősíti a magas szintű munkacsoport azon állítását, amely szerint gazdaságilag jelentéktelen, politikailag pedig mindkét oldal számára tarthatatlan lenne bármely olyan megtárgyalt megállapodás, amely kizárná a szabályozási együttműködést és reformot; hangsúlyozza, hogy az ambiciózus transzatlanti megállapodás legfőbb kihívását a szabályozási összeegyeztethetőség képezi, és e tekintetben emlékeztet arra, hogy a szabályozási különbségek és a határokon túli intézkedések konkrét kereskedelmi akadályt képeznek a kkv-k számára; |
| --- | --- |

12.

támogatja a normákkal, a szabályozás koherenciájával és a normák jobb összehangolásával kapcsolatos legszorosabb előzetes szabályozási együttműködésre irányuló erőfeszítéseket, amelyek célja a kereskedelem és a növekedés előmozdítása, valamint a nemtarifális jellegű akadályok hatékony és eredményes felszámolása; megerősíti a magas szintű munkacsoport azon állítását, amely szerint gazdaságilag jelentéktelen, politikailag pedig mindkét oldal számára tarthatatlan lenne bármely olyan megtárgyalt megállapodás, amely kizárná a szabályozási együttműködést és reformot; hangsúlyozza, hogy az ambiciózus transzatlanti megállapodás legfőbb kihívását a szabályozási összeegyeztethetőség képezi, és e tekintetben emlékeztet arra, hogy a szabályozási különbségek és a határokon túli intézkedések konkrét kereskedelmi akadályt képeznek a kkv-k számára;

| 13. | kiemeli az egyesült államokbeli fogyasztóvédelmi és termékbiztonsági bizottság és az Európai Bizottság közötti adatmegosztási protokollok kidolgozásának fontosságát annak érdekében, hogy gyorsan és hatékonyan lehessen fellépni a valamelyik helyszínen forgalomba helyezett nem biztonságok termékekkel szemben; |
| --- | --- |

13.

kiemeli az egyesült államokbeli fogyasztóvédelmi és termékbiztonsági bizottság és az Európai Bizottság közötti adatmegosztási protokollok kidolgozásának fontosságát annak érdekében, hogy gyorsan és hatékonyan lehessen fellépni a valamelyik helyszínen forgalomba helyezett nem biztonságok termékekkel szemben;

| 14. | üdvözli a Transzatlanti Jogalkotói Párbeszéd keretében a fejlődő technológiák, például a nanotechnológia, az elektromos járművek, az intelligens hálózatok és az e-egészségügy kulcsfontosságú területein való közös normaalkotásra irányulóan tett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Transzatlanti Jogalkotói Párbeszéd keretében a fejlődő technológiák, például a nanotechnológia, az elektromos járművek, az intelligens hálózatok és az e-egészségügy kulcsfontosságú területein való közös normaalkotásra irányulóan tett kezdeményezéseket;

| 15. | felszólítja az érintett szereplőket, hogy éljenek a magas szintű munkacsoport felhívásában biztosított lehetőséggel, és 2012 vége előtt tegyenek konkrét javaslatokat a kereskedelmet indokolatlanul akadályozó szabályozási különbségek kereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak felszámolása érdekében; arra ösztönzi az érdekelteket az Atlanti-óceán mindkét oldalán, hogy működjenek együtt – amennyiben lehetséges – közös álláspontok kialakításán; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az érintett szereplőket, hogy éljenek a magas szintű munkacsoport felhívásában biztosított lehetőséggel, és 2012 vége előtt tegyenek konkrét javaslatokat a kereskedelmet indokolatlanul akadályozó szabályozási különbségek kereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak felszámolása érdekében; arra ösztönzi az érdekelteket az Atlanti-óceán mindkét oldalán, hogy működjenek együtt – amennyiben lehetséges – közös álláspontok kialakításán;

| 16. | úgy véli, hogy az e-kereskedelem növekvő fontossága miatt az adatvédelmi normák az EU-ban és az USA-ban egyaránt alapvető szerepet játszanak a fogyasztóvédelem terén; hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az USA-nak összehangoltan és nemzetközi kontextusban kell foglalkoznia a kiberbiztonsági fenyegetésekkel; kiemeli, hogy a globális szinten elismert interoperabilitás és e-kereskedelmi normák az új technológiák kockázatainak és költségeinek csökkentésével segíthetnek előmozdítani a még gyorsabb innovációt; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az e-kereskedelem növekvő fontossága miatt az adatvédelmi normák az EU-ban és az USA-ban egyaránt alapvető szerepet játszanak a fogyasztóvédelem terén; hangsúlyozza, hogy az EU-nak és az USA-nak összehangoltan és nemzetközi kontextusban kell foglalkoznia a kiberbiztonsági fenyegetésekkel; kiemeli, hogy a globális szinten elismert interoperabilitás és e-kereskedelmi normák az új technológiák kockázatainak és költségeinek csökkentésével segíthetnek előmozdítani a még gyorsabb innovációt;

| 17. | elismeri, hogy a szolgáltatások terén egyre bővülő kereskedelemnek, illetve a befektetéseket és a közbeszerzéseket előmozdító lépéseknek kulcsfontosságú elemeknek kell lenniük bármely jövőbeli transzatlanti megállapodás tekintetében ahhoz, hogy további előnyöket hozzanak mindkét gazdaság számára, valamint együttműködési lehetőségeket kínáljanak a mindkét fél számára fontos kereskedelmi kérdésekben; |
| --- | --- |

17.

elismeri, hogy a szolgáltatások terén egyre bővülő kereskedelemnek, illetve a befektetéseket és a közbeszerzéseket előmozdító lépéseknek kulcsfontosságú elemeknek kell lenniük bármely jövőbeli transzatlanti megállapodás tekintetében ahhoz, hogy további előnyöket hozzanak mindkét gazdaság számára, valamint együttműködési lehetőségeket kínáljanak a mindkét fél számára fontos kereskedelmi kérdésekben;

| 18. | tudomásul veszi, hogy a szolgáltatási ágazat mind az EU-ban, mind pedig az USA-ban a foglalkoztatás és a GDP elsődleges forrását képezi; támogatja a magas szintű munkacsoport arra irányuló törekvését, hogy az EU és az USA által a szolgáltatások terén elért liberalizáció szintjén túllépjen a meglévő szabadkereskedelmi megállapodásokon belül, a még fennálló, régről fennmaradt akadályok – köztük a szolgáltatások módozatainak – felszámolása révén, és mindemellett elismerve bizonyos ágazatok érzékeny jellegét; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi, hogy a szolgáltatási ágazat mind az EU-ban, mind pedig az USA-ban a foglalkoztatás és a GDP elsődleges forrását képezi; támogatja a magas szintű munkacsoport arra irányuló törekvését, hogy az EU és az USA által a szolgáltatások terén elért liberalizáció szintjén túllépjen a meglévő szabadkereskedelmi megállapodásokon belül, a még fennálló, régről fennmaradt akadályok – köztük a szolgáltatások módozatainak – felszámolása révén, és mindemellett elismerve bizonyos ágazatok érzékeny jellegét;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az EU és az USA jelentősen eltérő fogalommeghatározásokat tart fenn a közszolgáltatásokra és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozóan, és javasolja e fogalmak pontos definiálását; úgy véli, hogy e rendelkezéseknek a GATS keretein belül kell gyökerezniük és továbbra is összhangban kell lenniük a többoldalú rendszerrel; úgy véli, hogy a szolgáltatások területén a fokozott szabályozási koherencia szintén javíthatja az EU-n és az USA-n belül nyújtott szolgáltatások egységes piaci integrációját; sürgeti a bevált gyakorlatok cseréje területén folytatott együttműködést a transzatlanti közszektor hatékonyságának fokozása érdekében; ajánlja a számítási felhő jövőjére, valamint az elektromos járművek előnyeire és gyártására irányuló, szorosabb kölcsönös párbeszédet; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az EU és az USA jelentősen eltérő fogalommeghatározásokat tart fenn a közszolgáltatásokra és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozóan, és javasolja e fogalmak pontos definiálását; úgy véli, hogy e rendelkezéseknek a GATS keretein belül kell gyökerezniük és továbbra is összhangban kell lenniük a többoldalú rendszerrel; úgy véli, hogy a szolgáltatások területén a fokozott szabályozási koherencia szintén javíthatja az EU-n és az USA-n belül nyújtott szolgáltatások egységes piaci integrációját; sürgeti a bevált gyakorlatok cseréje területén folytatott együttműködést a transzatlanti közszektor hatékonyságának fokozása érdekében; ajánlja a számítási felhő jövőjére, valamint az elektromos járművek előnyeire és gyártására irányuló, szorosabb kölcsönös párbeszédet;

| 20. | felszólít különösen arra, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést a valóban nyitott és integrált transzatlanti pénzügyi szolgáltatási és digitális piacok megteremtésének érdekében, mivel ez ésszerűen rövid időn belül az Atlanti-óceán mindkét partján kedvező hatásokkal járna; piacaink összekapcsolt jellegére tekintettel ösztönzi pénzügyi szolgáltatásokról szóló fejezet megállapodásba való befoglalásának megvitatását; kiemeli az Atlanti-óceán két partján működő, a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozók közötti kapcsolatok és együttműködés elmélyítésének fontosságát a legjobb gyakorlatok megosztása és a szabályozási hiányosságok azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

felszólít különösen arra, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést a valóban nyitott és integrált transzatlanti pénzügyi szolgáltatási és digitális piacok megteremtésének érdekében, mivel ez ésszerűen rövid időn belül az Atlanti-óceán mindkét partján kedvező hatásokkal járna; piacaink összekapcsolt jellegére tekintettel ösztönzi pénzügyi szolgáltatásokról szóló fejezet megállapodásba való befoglalásának megvitatását; kiemeli az Atlanti-óceán két partján működő, a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozók közötti kapcsolatok és együttműködés elmélyítésének fontosságát a legjobb gyakorlatok megosztása és a szabályozási hiányosságok azonosítása érdekében;

| 21. | szilárd meggyőződése, hogy megoldást kell találni az ekvivalencia, a konvergencia és a területen kívüliség problémáira, mivel ezek kritikus fontosságúak annak megértése szempontjából, hogy az EU és az USA miként nézhetnek szembe saját gazdasági és pénzügyi problémáik bizonytalanságával, illetve a pénzügyi szabályozási és felügyeleti modellekre irányuló globális normaalkotással és e modellek versenyével; |
| --- | --- |

21.

szilárd meggyőződése, hogy megoldást kell találni az ekvivalencia, a konvergencia és a területen kívüliség problémáira, mivel ezek kritikus fontosságúak annak megértése szempontjából, hogy az EU és az USA miként nézhetnek szembe saját gazdasági és pénzügyi problémáik bizonytalanságával, illetve a pénzügyi szabályozási és felügyeleti modellekre irányuló globális normaalkotással és e modellek versenyével;

| 22. | kéri az amerikai légitársaság külföldi tulajdonlásával kapcsolatos korlátozások reformját, és úgy véli, hogy a tengeri és légi közlekedésre vonatkozó uniós és amerikai szabályok terén a kölcsönösség hiánya, illetve az uniós vállalkozások egyesült államokbeli kabotázslehetőségei és az amerikai vállalkozások európai kabotázslehetőségei közötti folyamatos egyensúlytalanság olyan nehézséget jelentenek, amelyet feltétlenül orvosolni kell a transzatlanti gazdasági kapcsolatokban rejlő tényeleges potenciál felszabadítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

kéri az amerikai légitársaság külföldi tulajdonlásával kapcsolatos korlátozások reformját, és úgy véli, hogy a tengeri és légi közlekedésre vonatkozó uniós és amerikai szabályok terén a kölcsönösség hiánya, illetve az uniós vállalkozások egyesült államokbeli kabotázslehetőségei és az amerikai vállalkozások európai kabotázslehetőségei közötti folyamatos egyensúlytalanság olyan nehézséget jelentenek, amelyet feltétlenül orvosolni kell a transzatlanti gazdasági kapcsolatokban rejlő tényeleges potenciál felszabadítása érdekében;

| 23. | felkéri mindkét felet, hogy még jobban nyissák meg egymás előtt közbeszerzési piacaikat a teljes, pozitív kölcsönösségre és átláthatóságra törekedve, továbbá támogatja a magas szintű munkacsoport által javasolt azon célkitűzést, hogy a valamennyi kormányzati szinten megjelenő közbeszerzési lehetőségekhez való jelentős mértékben megkönnyített hozzáférés révén ugyanolyan lehetőségeket biztosítson a másik fél vállalkozásainak, mint a saját hazai vállalkozásoknak; |
| --- | --- |

23.

felkéri mindkét felet, hogy még jobban nyissák meg egymás előtt közbeszerzési piacaikat a teljes, pozitív kölcsönösségre és átláthatóságra törekedve, továbbá támogatja a magas szintű munkacsoport által javasolt azon célkitűzést, hogy a valamennyi kormányzati szinten megjelenő közbeszerzési lehetőségekhez való jelentős mértékben megkönnyített hozzáférés révén ugyanolyan lehetőségeket biztosítson a másik fél vállalkozásainak, mint a saját hazai vállalkozásoknak;

| 24. | úgy véli, hogy a közbeszerzési fejezetnek nem csupán a piacra jutással kapcsolatos, meglévő kérdésekkel kell foglalkoznia, hanem abban az új akadályok kialakulásának megelőzésére vonatkozó mechanizmusnak is szerepelnie kell; értelmezése szerint az USA közbeszerzéseire az egyes államok joghatósága is vonatkozik; emlékeztet a nyitott közbeszerzési piacok transzatlanti kereskedelem szempontjából fennálló jelentőségére, mivel azok egyenlő hozzáférést biztosítanak a szolgáltatók, különösen a kis- és középvállalkozások számára; ismételten hangot ad azon álláspontjának, amely szerint az uniós kkv-knek ugyanolyan előnyöket és lehetőségeket kell kapniuk az USA közbeszerzési pályázatain, mint EU-n belül, és emlékeztet arra is, hogy a magas szintű munkacsoport a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó horizontális rendelkezéseket kifejezetten a transzatlanti támogatásra legesélyesebb területként határozta meg; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mindkét fél tartsa tiszteletben Kormányzati Beszerzési Megállapodást (GPA); |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a közbeszerzési fejezetnek nem csupán a piacra jutással kapcsolatos, meglévő kérdésekkel kell foglalkoznia, hanem abban az új akadályok kialakulásának megelőzésére vonatkozó mechanizmusnak is szerepelnie kell; értelmezése szerint az USA közbeszerzéseire az egyes államok joghatósága is vonatkozik; emlékeztet a nyitott közbeszerzési piacok transzatlanti kereskedelem szempontjából fennálló jelentőségére, mivel azok egyenlő hozzáférést biztosítanak a szolgáltatók, különösen a kis- és középvállalkozások számára; ismételten hangot ad azon álláspontjának, amely szerint az uniós kkv-knek ugyanolyan előnyöket és lehetőségeket kell kapniuk az USA közbeszerzési pályázatain, mint EU-n belül, és emlékeztet arra is, hogy a magas szintű munkacsoport a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó horizontális rendelkezéseket kifejezetten a transzatlanti támogatásra legesélyesebb területként határozta meg; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mindkét fél tartsa tiszteletben Kormányzati Beszerzési Megállapodást (GPA);

| 25. | kiemeli a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok fontosságát a foglalkoztatás és a növekedés ösztönzése terén, valamint azt, hogy a szellemitulajdon-jogok védelme és alkalmazása terén fontos fenntartani a szigorú normákat, előmozdítva ugyanakkor a szabad információáramlást és az internethez való hozzáférést; |
| --- | --- |

25.

kiemeli a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok fontosságát a foglalkoztatás és a növekedés ösztönzése terén, valamint azt, hogy a szellemitulajdon-jogok védelme és alkalmazása terén fontos fenntartani a szigorú normákat, előmozdítva ugyanakkor a szabad információáramlást és az internethez való hozzáférést;

| 26. | tudomásul veszi a magas szintű munkacsoport értékelését, amely szerint az EU és az USA ugyan egyaránt elkötelezettek a szellemitulajdon-jogok szigorú védelme és alkalmazása mellett, az esetleges tárgyalásokon mégis előfordulhat, hogy nem sikerül összehangolni a két fél közötti különbségeket a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos azon kötelezettségek vonatkozásában, amelyek jellemzően szerepelnek az EU és az USA kereskedelmi megállapodásaiban; hangsúlyozza azonban, hogy a tárgyalásokra javasolt megközelítésnek nagyra törőnek kell lennie, törekednie kell a nézeteltérések feloldására, és mindkét fél számára megnyugtató módon kell rendeznie a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos kérdéseket, ugyanakkor pedig megfelelő védelmet kell garantálnia a gazdasági szereplők számára; megismétli, hogy mind az EU-, mind az USA-beli növekedést és munkahelyteremtést célzó erőfeszítések a kreatív innovációs és termelési képességekre támaszkodnak, ezért a hamisítás és a kalózkodás az egész transzatlanti gazdaságot fenyegeti; az új EU–USA információs és kommunikációs technológiai elveket a fokozott szinergia szorgalmazásának tekinti; |
| --- | --- |

26.

tudomásul veszi a magas szintű munkacsoport értékelését, amely szerint az EU és az USA ugyan egyaránt elkötelezettek a szellemitulajdon-jogok szigorú védelme és alkalmazása mellett, az esetleges tárgyalásokon mégis előfordulhat, hogy nem sikerül összehangolni a két fél közötti különbségeket a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos azon kötelezettségek vonatkozásában, amelyek jellemzően szerepelnek az EU és az USA kereskedelmi megállapodásaiban; hangsúlyozza azonban, hogy a tárgyalásokra javasolt megközelítésnek nagyra törőnek kell lennie, törekednie kell a nézeteltérések feloldására, és mindkét fél számára megnyugtató módon kell rendeznie a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos kérdéseket, ugyanakkor pedig megfelelő védelmet kell garantálnia a gazdasági szereplők számára; megismétli, hogy mind az EU-, mind az USA-beli növekedést és munkahelyteremtést célzó erőfeszítések a kreatív innovációs és termelési képességekre támaszkodnak, ezért a hamisítás és a kalózkodás az egész transzatlanti gazdaságot fenyegeti; az új EU–USA információs és kommunikációs technológiai elveket a fokozott szinergia szorgalmazásának tekinti;

| 27. | alapelvként támogatja a magas szintű munkacsoport azon célkitűzését, hogy egy sor területen dolgozzanak ki új kereskedelmi szabályokat, mivel ez fontos lenne a kétoldalú kereskedelem számára, valamint hozzájárulna a szabályalkotáshoz a harmadik országokkal kapcsolatos politikák és kereskedelmi megállapodások terén, illetve multilaterális szinten is; |
| --- | --- |

27.

alapelvként támogatja a magas szintű munkacsoport azon célkitűzését, hogy egy sor területen dolgozzanak ki új kereskedelmi szabályokat, mivel ez fontos lenne a kétoldalú kereskedelem számára, valamint hozzájárulna a szabályalkotáshoz a harmadik országokkal kapcsolatos politikák és kereskedelmi megállapodások terén, illetve multilaterális szinten is;

| 28. | megállapítja, hogy az EU a NAFTA két más tagállamával, Mexikóval és Kanadával is folytatott, illetve folytat szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat; kéri ezért a Bizottságot és annak USA-beli partnerszerveit, hogy fontolják meg a potenciális EU– USA szabadkereskedelmi megállapodásban egy olyan rendelkezés megfogalmazását, amely lehetővé teszi e megállapodások jövőbeli összehangolását, hogy azok regionális EU– NAFTA megállapodásokat képezzenek; |
| --- | --- |

28.

megállapítja, hogy az EU a NAFTA két más tagállamával, Mexikóval és Kanadával is folytatott, illetve folytat szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat; kéri ezért a Bizottságot és annak USA-beli partnerszerveit, hogy fontolják meg a potenciális EU– USA szabadkereskedelmi megállapodásban egy olyan rendelkezés megfogalmazását, amely lehetővé teszi e megállapodások jövőbeli összehangolását, hogy azok regionális EU– NAFTA megállapodásokat képezzenek;

| 29. | hangsúlyozza teljes elkötelezettségét a többoldalú kereskedelmi rendszer mellett, amelyet a WTO testesít meg, és amelynek a többpólusú világ létrejötte ellenére a 21. században is a kereskedelem alapjául kell szolgálnia, mivel továbbra is messze ez a legalkalmasabb keret a szabad és tisztességes kereskedelem globális szintű megvalósításához; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza teljes elkötelezettségét a többoldalú kereskedelmi rendszer mellett, amelyet a WTO testesít meg, és amelynek a többpólusú világ létrejötte ellenére a 21. században is a kereskedelem alapjául kell szolgálnia, mivel továbbra is messze ez a legalkalmasabb keret a szabad és tisztességes kereskedelem globális szintű megvalósításához;

| 30. | úgy véli azonban, hogy a dohai fejlesztési menetrend eredeti szerkezete és célkitűzései tekintetében fennálló patthelyzet miatt a WTO megreformálásának megerősítésének módjával, és a jövő kihívásaira való felkészítésével kapcsolatos vitát a demokratizmus és a hatékonyság növelése érdekében mihamarabb tovább kell folytatni; úgy véli azonban, hogy a jelenlegi gazdasági nehézségek ellenére a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítására irányuló megerősödött kétoldalú kapcsolatok összeegyeztethetők a jövőbeni és a már folyamatban lévő multilaterális vitákkal és tárgyalásokkal, valamint erősítik azokat, hiszen – jellegüket tekintve – azok is szabályokon alapulnak, nyitottak és átláthatók; |
| --- | --- |

30.

úgy véli azonban, hogy a dohai fejlesztési menetrend eredeti szerkezete és célkitűzései tekintetében fennálló patthelyzet miatt a WTO megreformálásának megerősítésének módjával, és a jövő kihívásaira való felkészítésével kapcsolatos vitát a demokratizmus és a hatékonyság növelése érdekében mihamarabb tovább kell folytatni; úgy véli azonban, hogy a jelenlegi gazdasági nehézségek ellenére a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítására irányuló megerősödött kétoldalú kapcsolatok összeegyeztethetők a jövőbeni és a már folyamatban lévő multilaterális vitákkal és tárgyalásokkal, valamint erősítik azokat, hiszen – jellegüket tekintve – azok is szabályokon alapulnak, nyitottak és átláthatók;

| 31. | egyetért azzal, hogy óvatos előkészítésre van szükség annak biztosításához, hogy a kétoldalú kereskedelmi és befektetési megállapodásra irányuló esetleges tárgyalások konkrét eredményeket hozzanak és ésszerű határidőn belül záruljanak le; várja a magas szintű munkacsoport végleges jelentését (amely ajánlást tartalmaz majd a tárgyalásokkal kapcsolatos határozat kérdésében is); felkéri a Bizottságot és az USA kormányzatát, hogy 2012 végéig mutassa be a magas szintű munkacsoport végső eredményeit a Transzatlanti Jogalkotói Párbeszéd 73. ülésén; |
| --- | --- |

31.

egyetért azzal, hogy óvatos előkészítésre van szükség annak biztosításához, hogy a kétoldalú kereskedelmi és befektetési megállapodásra irányuló esetleges tárgyalások konkrét eredményeket hozzanak és ésszerű határidőn belül záruljanak le; várja a magas szintű munkacsoport végleges jelentését (amely ajánlást tartalmaz majd a tárgyalásokkal kapcsolatos határozat kérdésében is); felkéri a Bizottságot és az USA kormányzatát, hogy 2012 végéig mutassa be a magas szintű munkacsoport végső eredményeit a Transzatlanti Jogalkotói Párbeszéd 73. ülésén;

| 32. | felkéri a magas szintű munkacsoportot, hogy alapozzon a Transzatlanti Gazdasági Tanács tapasztalataira és eredményeire, valamint hangsúlyozza, hogy szorosan be kell vonni a folyamatba az érintett parlamenti bizottságokat; úgy véli, hogy a transzatlanti párbeszéd akkor lehet sikeres, ha valamennyi szinten intenzívebbé válik, úgy véli továbbá, hogy rendszeresebben kell magas szintű találkozókat tartani nem csupán a Bizottság és az USA kormányzata, hanem a Parlament és az amerikai Kongresszus érintett bizottságainak tagjai között is; az együttműködés megerősítése érdekében üdvözölné, ha az amerikai Kongresszus követné a Parlament példáját abban, hogy az Európai Parlament összekötő hivatala révén már 2010 januárja ót képviselteti magát Washingtonban. |
| --- | --- |

32.

felkéri a magas szintű munkacsoportot, hogy alapozzon a Transzatlanti Gazdasági Tanács tapasztalataira és eredményeire, valamint hangsúlyozza, hogy szorosan be kell vonni a folyamatba az érintett parlamenti bizottságokat; úgy véli, hogy a transzatlanti párbeszéd akkor lehet sikeres, ha valamennyi szinten intenzívebbé válik, úgy véli továbbá, hogy rendszeresebben kell magas szintű találkozókat tartani nem csupán a Bizottság és az USA kormányzata, hanem a Parlament és az amerikai Kongresszus érintett bizottságainak tagjai között is; az együttműködés megerősítése érdekében üdvözölné, ha az amerikai Kongresszus követné a Parlament példáját abban, hogy az Európai Parlament összekötő hivatala révén már 2010 januárja ót képviselteti magát Washingtonban.

| 33. | kéri, hogy körültekintő és alapos előkészítést és konzultációt követően, a jelenlegi politikai lendületre és az ipar támogatására építve a tárgyalások 2013 első felében történő megkezdését, lehetővé téve ezzel azok gyors és sikeres lezárását; |
| --- | --- |

33.

kéri, hogy körültekintő és alapos előkészítést és konzultációt követően, a jelenlegi politikai lendületre és az ipar támogatására építve a tárgyalások 2013 első felében történő megkezdését, lehetővé téve ezzel azok gyors és sikeres lezárását;

| 34. | kéri, hogy – e tárgyalások megkezdődését követően – az üzleti közösségeket képviselő érintett szereplők úgy szervezzék munkájukat, hogy összehangolt és átfogó módon biztosítsanak teljes körű támogatást a kezdeményezéssel kapcsolatban elérhető előrehaladásról folyó, átlátható párbeszéd megkezdésének alátámasztása céljából; meggyőződése, hogy különösen fontos a fogyasztókkal és kkv-kkal folytatott párbeszéd, amelyet késedelem nélkül meg kell kezdeni és koordinálni kell annak érdekében, hogy a tárgyaláson túl is minden szint lendületet kapjon; |
| --- | --- |

34.

kéri, hogy – e tárgyalások megkezdődését követően – az üzleti közösségeket képviselő érintett szereplők úgy szervezzék munkájukat, hogy összehangolt és átfogó módon biztosítsanak teljes körű támogatást a kezdeményezéssel kapcsolatban elérhető előrehaladásról folyó, átlátható párbeszéd megkezdésének alátámasztása céljából; meggyőződése, hogy különösen fontos a fogyasztókkal és kkv-kkal folytatott párbeszéd, amelyet késedelem nélkül meg kell kezdeni és koordinálni kell annak érdekében, hogy a tárgyaláson túl is minden szint lendületet kapjon;

| 35. | elkötelezi magát a Tanáccsal, a Bizottsággal, az USA Kongresszusával, az USA kormányzatával és az érintett szereplőkkel való szoros együttműködés mellett annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a transzatlanti gazdasági kapcsolatokban rejlő gazdasági potenciált azzal a céllal, hogy az Atlanti-óceán mindkét partján új lehetőségek nyíljanak a vállalkozások és a munkavállalók számára, és meg lehessen erősíteni az EU és USA vezető szerepét a globális gazdaságban; |
| --- | --- |

35.

elkötelezi magát a Tanáccsal, a Bizottsággal, az USA Kongresszusával, az USA kormányzatával és az érintett szereplőkkel való szoros együttműködés mellett annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a transzatlanti gazdasági kapcsolatokban rejlő gazdasági potenciált azzal a céllal, hogy az Atlanti-óceán mindkét partján új lehetőségek nyíljanak a vállalkozások és a munkavállalók számára, és meg lehessen erősíteni az EU és USA vezető szerepét a globális gazdaságban;

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Államok Kongresszusának és kereskedelmi képviselőjének. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Államok Kongresszusának és kereskedelmi képviselőjének.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/126389.pdf

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/november/tradoc_148385.pdf

(3)  http://www.whitehouse.gov/the-press-office/2012/05/19/camp-david-declaration

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/131069.pdf

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2012/june/tradoc_149557.pdf

(6)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/12/462

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf

(8)  HL C 298. E, 2006.12.8., 235. o.

(9)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(10)  HL C 184. E, 06.08.09, 16. o.

(11)  HL C 285. E, 2009.11.26., 1. o.

(12)  HL C 294. E, 2009.12.3., 33. o.

(13)  HL C 67. E, 2010.3.18., 101. o.

(14)  HL C 74. E, 13.03.12, 1. o.

(15)  HL C 296. E, 02.10.12, 34. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0412.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0510.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0565.

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/december/tradoc_145613.pdf

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. október 23., kedd

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/61

---

2012. október 23., keddMartin Ehrenhauser parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

P7_TA(2012)0358

Az Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a Martin Ehrenhauser mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2152(IMM))

2014/C 68 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Martin Ehrenhauser mentelmi jogának nyomozati eljárás lefolytatása céljából történő felfüggesztésére irányuló, a Bécsi Ügyészség által 2012. március 21-i dátummal megküldött és a plenáris ülésen 2012. július 2-án bejelentett kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Martin Ehrenhauser mentelmi jogának nyomozati eljárás lefolytatása céljából történő felfüggesztésére irányuló, a Bécsi Ügyészség által 2012. március 21-i dátummal megküldött és a plenáris ülésen 2012. július 2-án bejelentett kérelemre,

| — | tekintettel Martin Ehrenhausernek az eljárási szabályzat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Martin Ehrenhausernek az eljárási szabályzat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti meghallgatására,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére és az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére és az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i ítéletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i ítéletére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság véleményére (A7-0332/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság véleményére (A7-0332/2012),

| A. | mivel a Bécsi Ügyészség kérelmezte Martin Ehrenhauser európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését annak lehetővé tétele érdekében, hogy az osztrák hatóságok Martin Ehrenhauserrel szemben nyomozást folytathassanak és büntetőjogi eljárást indíthassanak; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bécsi Ügyészség kérelmezte Martin Ehrenhauser európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését annak lehetővé tétele érdekében, hogy az osztrák hatóságok Martin Ehrenhauserrel szemben nyomozást folytathassanak és büntetőjogi eljárást indíthassanak;

| B. | mivel Martin Ehrenhauser mentelmi jogának felfüggesztése számítógépes rendszerhez való jogellenes hozzáféréssel (az osztrák büntető törvénykönyv (Btk.) 118a. cikke), távközlési titok megsértésével (az osztrák Btk.119. cikke), adatok visszaélésszerű megszerzésével (az osztrák Btk.119a. cikke), valamint hangfelvétellel vagy lehallgató készülékkel való visszaéléssel (az osztrák Btk.120. cikkének (2) bekezdése) és a 2000. évi adatvédelmi törvény 51. cikkének megsértésével összefüggésben elkövetett állítólagos bűncselekményekhez kapcsolódik; |
| --- | --- |

B.

mivel Martin Ehrenhauser mentelmi jogának felfüggesztése számítógépes rendszerhez való jogellenes hozzáféréssel (az osztrák büntető törvénykönyv (Btk.) 118a. cikke), távközlési titok megsértésével (az osztrák Btk.119. cikke), adatok visszaélésszerű megszerzésével (az osztrák Btk.119a. cikke), valamint hangfelvétellel vagy lehallgató készülékkel való visszaéléssel (az osztrák Btk.120. cikkének (2) bekezdése) és a 2000. évi adatvédelmi törvény 51. cikkének megsértésével összefüggésben elkövetett állítólagos bűncselekményekhez kapcsolódik;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| D. | mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (2) bekezdése értelmében a Nemzeti Tanács tagjai valamely büntetendő cselekmény miatt – a bűncselekmény elkövetése során történő tettenérés esetét kivéve – csak a Nemzeti Tanács hozzájárulásával tartóztathatók le, és hasonlóképpen a Nemzeti Tanács tagjainál történő házkutatáshoz is a Nemzeti Tanács hozzájárulása szükséges; továbbá mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (3) bekezdése szerint a Nemzeti Tanács tagjai ellen valamely büntetendő cselekmény miatt a Nemzeti Tanács hozzájárulása nélkül csak akkor lehet hatóságilag eljárni, ha ez a cselekmény nyilvánvalóan semmilyen kapcsolatban nem áll az érintett képviselő politikai tevékenységével, és a hatóság e rendelkezés értelmében köteles beszerezni a Nemzeti Tanács állásfoglalását a fenti összefüggés fennállásáról, amennyiben ezt az érintett képviselő vagy az ilyen ügyekért felelős állandó bizottság tagjainak egyharmada kéri; |
| --- | --- |

D.

mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (2) bekezdése értelmében a Nemzeti Tanács tagjai valamely büntetendő cselekmény miatt – a bűncselekmény elkövetése során történő tettenérés esetét kivéve – csak a Nemzeti Tanács hozzájárulásával tartóztathatók le, és hasonlóképpen a Nemzeti Tanács tagjainál történő házkutatáshoz is a Nemzeti Tanács hozzájárulása szükséges; továbbá mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (3) bekezdése szerint a Nemzeti Tanács tagjai ellen valamely büntetendő cselekmény miatt a Nemzeti Tanács hozzájárulása nélkül csak akkor lehet hatóságilag eljárni, ha ez a cselekmény nyilvánvalóan semmilyen kapcsolatban nem áll az érintett képviselő politikai tevékenységével, és a hatóság e rendelkezés értelmében köteles beszerezni a Nemzeti Tanács állásfoglalását a fenti összefüggés fennállásáról, amennyiben ezt az érintett képviselő vagy az ilyen ügyekért felelős állandó bizottság tagjainak egyharmada kéri;

| E. | mivel ennek megfelelően a vele szemben indított nyomozati eljárás lefolytatásához fel kell függeszteni Martin Ehrenhauser mentelmi jogát; |
| --- | --- |

E.

mivel ennek megfelelően a vele szemben indított nyomozati eljárás lefolytatásához fel kell függeszteni Martin Ehrenhauser mentelmi jogát;

| F. | mivel az Európai Parlament Jogi Bizottsága meghallgatta Martin Ehrenhausert, amelynek során a képviselő kijelentette, hogy véleménye szerint mentelmi jogát fel kell függeszteni; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlament Jogi Bizottsága meghallgatta Martin Ehrenhausert, amelynek során a képviselő kijelentette, hogy véleménye szerint mentelmi jogát fel kell függeszteni;

| G. | mivel az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy a kiváltságokat és mentességeket, „még ha [azokat] kizárólag a Közösség érdekében adták is, [...] kifejezetten a közösségi intézmények tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint a Parlament képviselői számára biztosították”, és „a jegyzőkönyv tehát alanyi jogokat teremt az említett személyek tekintetében” (2); |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy a kiváltságokat és mentességeket, „még ha [azokat] kizárólag a Közösség érdekében adták is, [...] kifejezetten a közösségi intézmények tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint a Parlament képviselői számára biztosították”, és „a jegyzőkönyv tehát alanyi jogokat teremt az említett személyek tekintetében” (2);

| H. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke és az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikke nem zárja ki Martin Ehrenhauser mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke és az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikke nem zárja ki Martin Ehrenhauser mentelmi jogának felfüggesztését;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Martin Ehrenhauser mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Martin Ehrenhauser mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Osztrák Köztársaság illetékes hatóságainak és Martin Ehrenhausernek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Osztrák Köztársaság illetékes hatóságainak és Martin Ehrenhausernek.

---

(1)  101/63. sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy, EBHT 1964., 195. o.; 149/85. sz. Wybot kontra Faure és mások ügy, EBHT 1986., 2391. o.; T-345/05. sz. Mote kontra Parlament ügy, EBHT 2008., II-2849. o.; C-200/07 és C-201/07. sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek, EBHT 2008., I-7929. o.; T-42/06. sz. Gollnisch kontra Parlament ügy, EBHT 2010., II-01135. o. és C-163/10. sz. Patriciello ügy (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(2)  T-345/05. sz. Mote kontra Parlament ügy, EBHT 2008., II-2849. o., 28. pont.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/63

---

2012. október 23., keddAz Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése – valamennyi szakasz

P7_TA(2012)0359

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – összes szakasz (12749/2012 – C7-0233/2012 – 2012/2092(BUD))

2014/C 68 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló 2012. március 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló 2012. március 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2013-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló 2012. március 29-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2013-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló 2012. március 29-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2012. április 25-én elfogadott tervezetére (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2012. április 25-én elfogadott tervezetére (COM(2012)0300),

| — | tekintettel a 2013. évi költségvetés tervezetéről folytatott háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. évi költségvetés tervezetéről folytatott háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum létrehozására irányuló 2012. június 28-i európai tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum létrehozására irányuló 2012. június 28-i európai tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről a Tanács által 2012. július 24-én elfogadott, és a Parlamentnek 2012. szeptember 14-én megküldött álláspontra (12749/2012 – C7-0233/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről a Tanács által 2012. július 24-én elfogadott, és a Parlamentnek 2012. szeptember 14-én megküldött álláspontra (12749/2012 – C7-0233/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéhez fűzött, 1/2013. számú módosító indítványra, amelyet a Bizottság 2012. október 19-én nyújtott be, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéhez fűzött, 1/2013. számú módosító indítványra, amelyet a Bizottság 2012. október 19-én nyújtott be,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi illetékes bizottság véleményére (A7-0311/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi illetékes bizottság véleményére (A7-0311/2012),

| A. | mivel a szakbizottságai által készített véleményekben, valamint a költségvetési ügyekért felelős előadókkal folytatott megbeszéléseken kijelölt prioritásokat ebben az állásfoglalásban, valamint a költségvetési módosításokra vonatkozó parlamenti szavazás során a lehetőségek szerint figyelembe vette; |
| --- | --- |

A.

mivel a szakbizottságai által készített véleményekben, valamint a költségvetési ügyekért felelős előadókkal folytatott megbeszéléseken kijelölt prioritásokat ebben az állásfoglalásban, valamint a költségvetési módosításokra vonatkozó parlamenti szavazás során a lehetőségek szerint figyelembe vette;

III.
     
  szakasz

| 1. | emlékeztet arra, hogy amint azt a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló 2012. július 4-i állásfoglalásában kifejtette, a 2013. évi költségvetés tekintetében prioritásai között elsősorban a fenntartható növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás – különösen a kkv-k és a fiatalok körében történő – támogatása szerepel; ismételten rámutat, hogy a célkitűzések megvalósítását szolgáló programokat és kezdeményezéseket illetően a Bizottság által benyújtott költségvetési tervezet tükrözi a Parlament prioritásait; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy amint azt a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló 2012. július 4-i állásfoglalásában kifejtette, a 2013. évi költségvetés tekintetében prioritásai között elsősorban a fenntartható növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás – különösen a kkv-k és a fiatalok körében történő – támogatása szerepel; ismételten rámutat, hogy a célkitűzések megvalósítását szolgáló programokat és kezdeményezéseket illetően a Bizottság által benyújtott költségvetési tervezet tükrözi a Parlament prioritásait;

| 2. | messzemenően tudatában van a nemzetgazdaságok helyzetéből adódó komoly nehézségeknek és annak, hogy felelősen és realisztikusan kell a költségvetésről dönteni; elfogadhatatlannak tartja azonban azt a szemléletet, hogy a természetét, céljait és szerkezetét tekintve jelentősen eltérő uniós költségvetésnek ugyanolyan arányok és logika szerint kellene megtakarításokat elérnie, mint a nemzeti költségvetéseknek; rámutat, hogy a fogyatkozó uniós források eredményeként egészen bizonyosan kevesebb lesz a befektetés és a likviditás a tagállamokban, ami tovább súlyosbítja a meglévő problémákat; |
| --- | --- |

2.

messzemenően tudatában van a nemzetgazdaságok helyzetéből adódó komoly nehézségeknek és annak, hogy felelősen és realisztikusan kell a költségvetésről dönteni; elfogadhatatlannak tartja azonban azt a szemléletet, hogy a természetét, céljait és szerkezetét tekintve jelentősen eltérő uniós költségvetésnek ugyanolyan arányok és logika szerint kellene megtakarításokat elérnie, mint a nemzeti költségvetéseknek; rámutat, hogy a fogyatkozó uniós források eredményeként egészen bizonyosan kevesebb lesz a befektetés és a likviditás a tagállamokban, ami tovább súlyosbítja a meglévő problémákat;

| 3. | felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós költségvetést ehelyett inkább a tagállamok gazdaságát támogató kiegészítő eszköznek kellene tekinteni, amely a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából stratégiai jelentőségű területekre tudja koncentrálni a kezdeményezéseket és befektetéseket, illetve a nemzeti határokat átlépve fellendítő hatást tud kifejteni az egyes ágazatokban; rámutat, hogy ezt a szerepet ugyanezek a tagállamok legitimizálták, amelyek a Parlamenttel közösen azokért a döntésekért felelősek, amelyek alapján az uniós jogszabályok többsége születik; |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós költségvetést ehelyett inkább a tagállamok gazdaságát támogató kiegészítő eszköznek kellene tekinteni, amely a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából stratégiai jelentőségű területekre tudja koncentrálni a kezdeményezéseket és befektetéseket, illetve a nemzeti határokat átlépve fellendítő hatást tud kifejteni az egyes ágazatokban; rámutat, hogy ezt a szerepet ugyanezek a tagállamok legitimizálták, amelyek a Parlamenttel közösen azokért a döntésekért felelősek, amelyek alapján az uniós jogszabályok többsége születik;

| 4. | rámutat az uniós költségvetés által kifejtett erős szinergiahatásokra, és az ezek nyomán folyamatosan keletkező megtakarításokra; úgy véli, hogy ha a tagállamok részéről elegendő politikai akarat mutatkozna, még több megtakarítást lehetne elérni; |
| --- | --- |

4.

rámutat az uniós költségvetés által kifejtett erős szinergiahatásokra, és az ezek nyomán folyamatosan keletkező megtakarításokra; úgy véli, hogy ha a tagállamok részéről elegendő politikai akarat mutatkozna, még több megtakarítást lehetne elérni;

| 5. | emlékeztet arra, hogy 2013 a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éve, és ezért különösen fontos az eddig vállalt kötelezettségek és az azok nyomán keletkező kifizetési kötelezettségek teljesítése közötti egyensúly megteremtése, hiszen az EU intézményi hitelessége forog kockán, és a jogos kifizetési kérelmek teljesítésének elmaradása jogi következményekkel is járhat a Bizottságra nézve; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy 2013 a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éve, és ezért különösen fontos az eddig vállalt kötelezettségek és az azok nyomán keletkező kifizetési kötelezettségek teljesítése közötti egyensúly megteremtése, hiszen az EU intézményi hitelessége forog kockán, és a jogos kifizetési kérelmek teljesítésének elmaradása jogi következményekkel is járhat a Bizottságra nézve;

| 6. | helyteleníti ezért a Tanácsnak azt a döntését, hogy idén is a költségvetési tervezet horizontális csökkentése lesz a vezérelv, amelynek célja, hogy az uniós források 2013. évi szintjét a kötelezettségvállalási előirányzatok terén összesen 1 155 millió euróval (- 0,8 %), a kifizetési előirányzatok terén pedig összesen 5 228 millió euróval (- 3,8 %) csökkentse a költségvetési tervezethez képest, és ezáltal a 2012. évi költségvetéshez képest az emelkedés mind az előirányzatok (+ 1,27 %, a költségvetési tervezetben szereplő 2 % helyett), mind a kifizetések (+ 2,79 %, a költségvetési tervezetben szereplő 6,8 % helyett) tekintetében igen szerény maradjon; |
| --- | --- |

6.

helyteleníti ezért a Tanácsnak azt a döntését, hogy idén is a költségvetési tervezet horizontális csökkentése lesz a vezérelv, amelynek célja, hogy az uniós források 2013. évi szintjét a kötelezettségvállalási előirányzatok terén összesen 1 155 millió euróval (- 0,8 %), a kifizetési előirányzatok terén pedig összesen 5 228 millió euróval (- 3,8 %) csökkentse a költségvetési tervezethez képest, és ezáltal a 2012. évi költségvetéshez képest az emelkedés mind az előirányzatok (+ 1,27 %, a költségvetési tervezetben szereplő 2 % helyett), mind a kifizetések (+ 2,79 %, a költségvetési tervezetben szereplő 6,8 % helyett) tekintetében igen szerény maradjon;

| 7. | meglepetésének ad hangot amiatt, hogy a Tanács nem vette figyelembe a Bizottság legutóbbi, a tagállamok becslésein alapuló előrejelzését a programok végrehajtására vonatkozóan, amely egyrészt világosan rámutat, hogy egyes túlteljesített területeken már 2012-ben is többletforrásokra lesz szükség, másrészt figyelmeztet arra, hogy különösen az 1a., 1b. és a 2. fejezet alatt komoly finanszírozási hiányra lehet számítani; ebben az összefüggésben emlékeztet Barroso elnök a 27 tagállamnak címzett 2012. júliusi levelére, amelyben aggodalmának ad hangot a költségvetési tervezet Tanács által javasolt csökkentése miatt, amelynek következtében kialakulhat annak kockázata, hogy az EU nem lesz képes a tartozásait kiegyenlíteni; |
| --- | --- |

7.

meglepetésének ad hangot amiatt, hogy a Tanács nem vette figyelembe a Bizottság legutóbbi, a tagállamok becslésein alapuló előrejelzését a programok végrehajtására vonatkozóan, amely egyrészt világosan rámutat, hogy egyes túlteljesített területeken már 2012-ben is többletforrásokra lesz szükség, másrészt figyelmeztet arra, hogy különösen az 1a., 1b. és a 2. fejezet alatt komoly finanszírozási hiányra lehet számítani; ebben az összefüggésben emlékeztet Barroso elnök a 27 tagállamnak címzett 2012. júliusi levelére, amelyben aggodalmának ad hangot a költségvetési tervezet Tanács által javasolt csökkentése miatt, amelynek következtében kialakulhat annak kockázata, hogy az EU nem lesz képes a tartozásait kiegyenlíteni;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatokra vonatkozó valós igény meghatározásának jelenlegi, a tagállamok illetékes szervei és a Bizottság illetékes szolgálatai közötti megosztott rendszere teljesen átláthatatlan; határozott meggyőződése, hogy ez a rendszer hátrányosan befolyásolja a végeredmény minőségét, mind a magukhoz a kormányokhoz, a nemzeti parlamentekhez és az Európai Parlamenthez eljutó információkat, mind pedig a költségvetési hatóság két ága közötti tárgyalásokat illetően; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a kifizetési előirányzatokra vonatkozó valós igény meghatározásának jelenlegi, a tagállamok illetékes szervei és a Bizottság illetékes szolgálatai közötti megosztott rendszere teljesen átláthatatlan; határozott meggyőződése, hogy ez a rendszer hátrányosan befolyásolja a végeredmény minőségét, mind a magukhoz a kormányokhoz, a nemzeti parlamentekhez és az Európai Parlamenthez eljutó információkat, mind pedig a költségvetési hatóság két ága közötti tárgyalásokat illetően;

| 9. | rámutat, hogy a Tanács által javasolt csökkentések az összes fejezetet érintik, de az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítását szolgáló programok és kezdeményezések többségét tömörítő 1a. és az 1b. alfejezetek esetében különösen súlyosak a kifizetések tekintetében (a költségvetési tervezethez képest - 1,9 milliárd euró és - 1,6 milliárd euró); figyelmeztet arra, hogy ez a hozzáállás veszélyezteti a vállalt kötelezettségek teljesítését, és ennek következtében a közösen kitűzött uniós prioritások megvalósítását; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a Tanács által javasolt csökkentések az összes fejezetet érintik, de az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítását szolgáló programok és kezdeményezések többségét tömörítő 1a. és az 1b. alfejezetek esetében különösen súlyosak a kifizetések tekintetében (a költségvetési tervezethez képest - 1,9 milliárd euró és - 1,6 milliárd euró); figyelmeztet arra, hogy ez a hozzáállás veszélyezteti a vállalt kötelezettségek teljesítését, és ennek következtében a közösen kitűzött uniós prioritások megvalósítását;

| 10. | rámutat, hogy ezek a csökkentések teljes mértékben ellentmondanak a júniusi európai tanácsi következtetéseknek, amelyek szerint „az Európai Unió költségvetésének katalizátorként kell segítenie a növekedést és a munkahelyteremtést szerte Európában”, és amelyek keretében úgy határoztak, hogy forrásokat, köztük a strukturális alapokból származó 55 milliárd eurót a növekedésserkentő intézkedésekre összpontosítják; úgy véli, hogy ennek a – legmagasabb uniós politikai szinten született – döntésnek az e prioritást megvalósító programok és fellépések finanszírozását biztosító kielégítő szintű forrásokban kell tükröződnie a 2013. évi költségvetésben; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy ezek a csökkentések teljes mértékben ellentmondanak a júniusi európai tanácsi következtetéseknek, amelyek szerint „az Európai Unió költségvetésének katalizátorként kell segítenie a növekedést és a munkahelyteremtést szerte Európában”, és amelyek keretében úgy határoztak, hogy forrásokat, köztük a strukturális alapokból származó 55 milliárd eurót a növekedésserkentő intézkedésekre összpontosítják; úgy véli, hogy ennek a – legmagasabb uniós politikai szinten született – döntésnek az e prioritást megvalósító programok és fellépések finanszírozását biztosító kielégítő szintű forrásokban kell tükröződnie a 2013. évi költségvetésben;

| 11. | elutasítja a Tanács érvelését, mely szerint ezek a csökkentések a kihasználatlan vagy alulteljesítő programoknak felelnek meg, mivel a csökkentések a kiváló végrehajtottsági szinten lévő programokat (az 1a. alfejezet alatt például az egész életen át tartó tanulás programját és a versenyképességi és innovációs keretprogramot, az 1b. alfejezet alatt pedig a versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzését) is érintik, míg azonban kihasználatlan területeket érintetlenül hagynak; rámutat, hogy a felhozott érvek teljesen figyelmen kívül hagyják az uniós politikák, és elsősorban a kohéziós politika többéves jellegét, amelyre az jellemző, hogy a kifizetések a többéves pénzügyi keret vége felé kezdenek emelkedni; |
| --- | --- |

11.

elutasítja a Tanács érvelését, mely szerint ezek a csökkentések a kihasználatlan vagy alulteljesítő programoknak felelnek meg, mivel a csökkentések a kiváló végrehajtottsági szinten lévő programokat (az 1a. alfejezet alatt például az egész életen át tartó tanulás programját és a versenyképességi és innovációs keretprogramot, az 1b. alfejezet alatt pedig a versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzését) is érintik, míg azonban kihasználatlan területeket érintetlenül hagynak; rámutat, hogy a felhozott érvek teljesen figyelmen kívül hagyják az uniós politikák, és elsősorban a kohéziós politika többéves jellegét, amelyre az jellemző, hogy a kifizetések a többéves pénzügyi keret vége felé kezdenek emelkedni;

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy a kifizetési előirányzatok a Tanács által meghatározott kötelezettségvállalásokhoz képesti jelentős mértékű csökkentése értelemszerűen a fennálló kötelezettségvállalások további emelkedését vonná maga után az év végén, mivel 4,1 milliárd euróval növelné a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok közötti különbséget, különös tekintettel arra, hogy a fennálló kötelezettségvállalások legnagyobb része a kohéziós politikához (65,6 %) és a kutatás-fejlesztéshez (10,5 %) kapcsolódik, amely területeket a csökkentések a leginkább érintenek; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet arra, hogy a kifizetési előirányzatok a Tanács által meghatározott kötelezettségvállalásokhoz képesti jelentős mértékű csökkentése értelemszerűen a fennálló kötelezettségvállalások további emelkedését vonná maga után az év végén, mivel 4,1 milliárd euróval növelné a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok közötti különbséget, különös tekintettel arra, hogy a fennálló kötelezettségvállalások legnagyobb része a kohéziós politikához (65,6 %) és a kutatás-fejlesztéshez (10,5 %) kapcsolódik, amely területeket a csökkentések a leginkább érintenek;

| 13. | a kifizetésekről szóló 2012. szeptember 26-i intézményközi ülésen a Bizottság által ismertetett adatok alapján kétli, hogy a költségvetési tervezetben szereplő 6,8 %-os emelés a 2012. évi kifizetési igények fedezésére irányuló költségvetés-módosítás nélkül elegendő lesz a tagállamokat az egyes fejezetek – és különösen az 1a. és az 1b. alfejezet – alatt megillető kifizetési igények fedezéséhez; elutasít ezért minden, a kifizetési előirányzatok szintjének a költségvetési tervezetben foglalt javaslathoz képest történő csökkentésére irányuló kísérletet; |
| --- | --- |

13.

a kifizetésekről szóló 2012. szeptember 26-i intézményközi ülésen a Bizottság által ismertetett adatok alapján kétli, hogy a költségvetési tervezetben szereplő 6,8 %-os emelés a 2012. évi kifizetési igények fedezésére irányuló költségvetés-módosítás nélkül elegendő lesz a tagállamokat az egyes fejezetek – és különösen az 1a. és az 1b. alfejezet – alatt megillető kifizetési igények fedezéséhez; elutasít ezért minden, a kifizetési előirányzatok szintjének a költségvetési tervezetben foglalt javaslathoz képest történő csökkentésére irányuló kísérletet;

| 14. | az elmúlt évek tapasztalata alapján a Tanács által javasolt, a kifizetésekről szóló nyilatkozatot nem tartja megfelelő garanciának ahhoz, hogy az összes fejezetben megfelelő kifizetési szintek álljanak rendelkezésre; ezért általánosságban úgy véli, hogy a Tanács által javasolt csökkentéseket az összes fejezet tekintetében vissza kell állítani a költségvetési tervezetben szereplő szintre, és egyes – különösen az 1a. és a 4. fejezet alatti – kiemelkedő végrehajtottságú tételek kifizetési előirányzatait az adott programok Bizottság által felmért igényeinek megfelelően a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé kell emelni; |
| --- | --- |

14.

az elmúlt évek tapasztalata alapján a Tanács által javasolt, a kifizetésekről szóló nyilatkozatot nem tartja megfelelő garanciának ahhoz, hogy az összes fejezetben megfelelő kifizetési szintek álljanak rendelkezésre; ezért általánosságban úgy véli, hogy a Tanács által javasolt csökkentéseket az összes fejezet tekintetében vissza kell állítani a költségvetési tervezetben szereplő szintre, és egyes – különösen az 1a. és a 4. fejezet alatti – kiemelkedő végrehajtottságú tételek kifizetési előirányzatait az adott programok Bizottság által felmért igényeinek megfelelően a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé kell emelni;

| 15. | felhatalmazza a 2013-as költségvetési egyeztető bizottságban részt vevő küldöttségét, hogy ne fogadjon el semmilyen kifizetési szintet a 6/2012. sz. költségvetési módosítás és a 2013-as költségvetés tekintetében, ha azok nem fedezik teljes egészében a Bizottság által megbecsült 2012. és 2013. évi kifizetési igényeket; |
| --- | --- |

15.

felhatalmazza a 2013-as költségvetési egyeztető bizottságban részt vevő küldöttségét, hogy ne fogadjon el semmilyen kifizetési szintet a 6/2012. sz. költségvetési módosítás és a 2013-as költségvetés tekintetében, ha azok nem fedezik teljes egészében a Bizottság által megbecsült 2012. és 2013. évi kifizetési igényeket;

| 16. | felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a megfelelő politikai szinten minden egyes tagállamban ellenőrizzék és hitelesítsék a Bizottságnak küldött becsléseket, mivel a Bizottság ezek alapján készíti el a kifizetési javaslatokat; |
| --- | --- |

16.

felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a megfelelő politikai szinten minden egyes tagállamban ellenőrizzék és hitelesítsék a Bizottságnak küldött becsléseket, mivel a Bizottság ezek alapján készíti el a kifizetési javaslatokat;

| 17. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a kötelezettségvállalásokat illetően a Tanács jelentősen (összesen 2,15 milliárd euróval) eltért a programozási periódus elején a Parlamenttel közösen elfogadott pénzügyi programozás számaitól, valamint hogy a Tanács teljesen figyelmen kívül hagyta a Parlament által felállított, a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásában is kifejezésre juttatott prioritásokat; emlékeztet rá, hogy ezzel szemben a Parlament javaslata a célkitűzésekkel összhangban van, és azokon alapszik; |
| --- | --- |

17.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a kötelezettségvállalásokat illetően a Tanács jelentősen (összesen 2,15 milliárd euróval) eltért a programozási periódus elején a Parlamenttel közösen elfogadott pénzügyi programozás számaitól, valamint hogy a Tanács teljesen figyelmen kívül hagyta a Parlament által felállított, a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásában is kifejezésre juttatott prioritásokat; emlékeztet rá, hogy ezzel szemben a Parlament javaslata a célkitűzésekkel összhangban van, és azokon alapszik;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a befektetések újraindítása, a munkahelyteremtés serkentése és a gazdaságba vetett hit visszaállítása érdekében a válságra nem a kevesebb, hanem a több Európa a válasz; amint az kiderül a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló, fent említett 2012. július 4-i állásfoglalásából, a Parlament már hangot adott ellenvéleményének a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a Bizottság által a költségvetési tervezetben elfogadott befagyasztását illetően, és ezért nem tudja elfogadni a Tanácsnak azt a döntését, hogy a 2012. évi költségvetéshez képest azokat tovább, 1,27 %-ra csökkenti; emlékeztet arra, hogy a kötelezettségvállalások az uniós prioritásokat tükrözik, és azokat hosszú távra vetítve, a gazdasági válság elmúlásával is számolva kell megállapítani; a kötelezettségvállalási előirányzatokat az Európa 2020 stratégia prioritásainak megvalósításához közvetlenül kapcsolódó – és a Parlament hagyományos prioritásait tükröző egyes költségvetési tételek esetében a tervezetben szereplő szint fölé kívánja hozni; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a befektetések újraindítása, a munkahelyteremtés serkentése és a gazdaságba vetett hit visszaállítása érdekében a válságra nem a kevesebb, hanem a több Európa a válasz; amint az kiderül a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló, fent említett 2012. július 4-i állásfoglalásából, a Parlament már hangot adott ellenvéleményének a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a Bizottság által a költségvetési tervezetben elfogadott befagyasztását illetően, és ezért nem tudja elfogadni a Tanácsnak azt a döntését, hogy a 2012. évi költségvetéshez képest azokat tovább, 1,27 %-ra csökkenti; emlékeztet arra, hogy a kötelezettségvállalások az uniós prioritásokat tükrözik, és azokat hosszú távra vetítve, a gazdasági válság elmúlásával is számolva kell megállapítani; a kötelezettségvállalási előirányzatokat az Európa 2020 stratégia prioritásainak megvalósításához közvetlenül kapcsolódó – és a Parlament hagyományos prioritásait tükröző egyes költségvetési tételek esetében a tervezetben szereplő szint fölé kívánja hozni;

| 19. | az előirányzatok átfogó szintjét ezért 2013-ra 151 151,84, illetve 137 898,15 millió euróban határozza meg a kötelezettségvállalások, illetve a kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

19.

az előirányzatok átfogó szintjét ezért 2013-ra 151 151,84, illetve 137 898,15 millió euróban határozza meg a kötelezettségvállalások, illetve a kifizetések tekintetében;

1a.
     
  alfejezet

| 20. | helyteleníti, hogy bár az 1a. alfejezet kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához, a kötelezettségvállalások terén gyakorlatilag az összes csökkentés ezt az alfejezetet érinti (a költségvetési tervezethez képest - 2,9 %) és a kifizetési előirányzatok csökkentése terén ez a leginkább érintett alfejezet (- 1,9 milliárd euró, azaz a költségvetési tervezethez képest - 14 %); úgy határoz, hogy nem fogadja el a Tanács által javasolt csökkentések zömét, és hogy csak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez közvetlenül kapcsolódó, kiemelkedően jó megvalósítási szintű és nagy felvevőképességű működési tételek kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait emeli a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé; |
| --- | --- |

20.

helyteleníti, hogy bár az 1a. alfejezet kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához, a kötelezettségvállalások terén gyakorlatilag az összes csökkentés ezt az alfejezetet érinti (a költségvetési tervezethez képest - 2,9 %) és a kifizetési előirányzatok csökkentése terén ez a leginkább érintett alfejezet (- 1,9 milliárd euró, azaz a költségvetési tervezethez képest - 14 %); úgy határoz, hogy nem fogadja el a Tanács által javasolt csökkentések zömét, és hogy csak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez közvetlenül kapcsolódó, kiemelkedően jó megvalósítási szintű és nagy felvevőképességű működési tételek kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait emeli a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé;

| 21. | mélységesen sajnálja, hogy ahelyett, hogy a hetedik keretprogram (FP7), valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) előirányzatait növelnék, a Tanács úgy határozott, hogy csökkenti a bizottsági javaslatot az adott költségvetési sorokon, mivel ez szöges ellentétben áll az egyebek mellett a kutatást, a fejlesztést, az innovációt és a foglalkoztatást serkentő „Növekedési Paktum” létrehozására irányuló, a Tanács által nemrégiben hozott határozattal; emlékeztet e programok igen jó végrehajtási arányára, és arra, hogy a Bizottság szerint az elmúlt évhez képest 2012-ben felgyorsult a végrehajtás; |
| --- | --- |

21.

mélységesen sajnálja, hogy ahelyett, hogy a hetedik keretprogram (FP7), valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) előirányzatait növelnék, a Tanács úgy határozott, hogy csökkenti a bizottsági javaslatot az adott költségvetési sorokon, mivel ez szöges ellentétben áll az egyebek mellett a kutatást, a fejlesztést, az innovációt és a foglalkoztatást serkentő „Növekedési Paktum” létrehozására irányuló, a Tanács által nemrégiben hozott határozattal; emlékeztet e programok igen jó végrehajtási arányára, és arra, hogy a Bizottság szerint az elmúlt évhez képest 2012-ben felgyorsult a végrehajtás;

| 22. | úgy véli, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogram az Európa 2020 stratégia egyik fő megvalósítója, és olyan alapvető eszköz, amely elsősorban az innovatív kkv-k számára megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzájutást; ezért úgy határoz, hogy növeli a versenyképességi és innovációs keretprogram – vállalkozási és innovációs program, valamint az intelligens energia – Európa program kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait, valamint hogy a kkv-k részéről megnyilvánuló egyre nagyobb érdeklődésre tekintettel növeli a program pénzügyi eszközeire fordítható kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat is; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogram az Európa 2020 stratégia egyik fő megvalósítója, és olyan alapvető eszköz, amely elsősorban az innovatív kkv-k számára megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzájutást; ezért úgy határoz, hogy növeli a versenyképességi és innovációs keretprogram – vállalkozási és innovációs program, valamint az intelligens energia – Európa program kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait, valamint hogy a kkv-k részéről megnyilvánuló egyre nagyobb érdeklődésre tekintettel növeli a program pénzügyi eszközeire fordítható kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat is;

| 23. | tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az ITER pluszköltségeinek jó részét a közös vállalkozás és a hetedik keretprogram adminisztratív kiadásainak terén elért megtakarításokból fedezzék; emlékeztet az Unió által támogatott kutatás révén létrejövő hozzáadott értékre, és annak az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott, a növekedésre, a versenyképességre és a foglalkoztatásra vonatkozó célkitűzések megvalósításában betöltött szerepére; úgy határoz ezért, hogy a 2011. decemberi intézményközi nyilatkozattal összhangban részben kompenzálja a csökkentéseket azáltal, hogy a hetedik keretprogram az Európa 2020 stratégia megvalósítását közvetlenül szolgáló, kiemelkedően jó megvalósítási szintű és nagy felvevőképességű bizonyos működési tételeinek kötelezettségvállalásait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli; a rendelkezésre álló kereten felüli e részleges kompenzációt a rugalmassági eszközből kívánja finanszírozni 50 millió euró értékben; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az ITER pluszköltségeinek jó részét a közös vállalkozás és a hetedik keretprogram adminisztratív kiadásainak terén elért megtakarításokból fedezzék; emlékeztet az Unió által támogatott kutatás révén létrejövő hozzáadott értékre, és annak az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott, a növekedésre, a versenyképességre és a foglalkoztatásra vonatkozó célkitűzések megvalósításában betöltött szerepére; úgy határoz ezért, hogy a 2011. decemberi intézményközi nyilatkozattal összhangban részben kompenzálja a csökkentéseket azáltal, hogy a hetedik keretprogram az Európa 2020 stratégia megvalósítását közvetlenül szolgáló, kiemelkedően jó megvalósítási szintű és nagy felvevőképességű bizonyos működési tételeinek kötelezettségvállalásait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli; a rendelkezésre álló kereten felüli e részleges kompenzációt a rugalmassági eszközből kívánja finanszírozni 50 millió euró értékben;

| 24. | hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás és az Erasmus Mundus programok jelentős többletértékét, amelyek szerény pénzügyi lehetőségeik ellenére nagy megtérülést biztosítanak a hatékony végrehajtás és az Unióról kialakított pozitív kép polgárok felé való közvetítése révén; a legutóbbi költségvetési eljárás során képviselt álláspontjával összhangban úgy határoz, hogy e programok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait nagy felvevőképességüknek köszönhetően a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás és az Erasmus Mundus programok jelentős többletértékét, amelyek szerény pénzügyi lehetőségeik ellenére nagy megtérülést biztosítanak a hatékony végrehajtás és az Unióról kialakított pozitív kép polgárok felé való közvetítése révén; a legutóbbi költségvetési eljárás során képviselt álláspontjával összhangban úgy határoz, hogy e programok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait nagy felvevőképességüknek köszönhetően a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli;

| 25. | helyteleníti, hogy a Tanács (a költségvetési tervezethez képest 23 millió euróval) csökkenteni kívánja a transzeurópai közlekedési hálózathoz kapcsolódó közös érdekű projektek pénzügyi támogatását; hangsúlyozza, hogy ez a program a magas európai többletértéket magában hordozó infrastruktúrába való befektetés révén alapvetően fontos az egész EU versenyképességének növelése szempontjából, és közvetlenül hozzájárul a növekedéshez és munkahelyteremtéshez; rámutat, hogy a végrehajtást illetően a program jól teljesít, és hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hatálybalépésére való felkészülés szempontjából 2013 kulcsfontosságú év lesz; ezért úgy határoz, hogy fenntartja a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok költségvetési tervezetben javasolt szintjét; |
| --- | --- |

25.

helyteleníti, hogy a Tanács (a költségvetési tervezethez képest 23 millió euróval) csökkenteni kívánja a transzeurópai közlekedési hálózathoz kapcsolódó közös érdekű projektek pénzügyi támogatását; hangsúlyozza, hogy ez a program a magas európai többletértéket magában hordozó infrastruktúrába való befektetés révén alapvetően fontos az egész EU versenyképességének növelése szempontjából, és közvetlenül hozzájárul a növekedéshez és munkahelyteremtéshez; rámutat, hogy a végrehajtást illetően a program jól teljesít, és hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hatálybalépésére való felkészülés szempontjából 2013 kulcsfontosságú év lesz; ezért úgy határoz, hogy fenntartja a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok költségvetési tervezetben javasolt szintjét;

| 26. | úgy határoz, hogy visszaállítja az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak a költségvetési tervezetben szereplő kifizetési előirányzatait; rámutat, hogy a kifizetési előirányzatok visszaállítása révén elkerülhető lesz a más költségvetési sorokból történő átcsoportosítás, és hogy az előirányzott összeg az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap által az év első pár hónapjában minimálisan felhasznált összeget fedezi csak; |
| --- | --- |

26.

úgy határoz, hogy visszaállítja az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak a költségvetési tervezetben szereplő kifizetési előirányzatait; rámutat, hogy a kifizetési előirányzatok visszaállítása révén elkerülhető lesz a más költségvetési sorokból történő átcsoportosítás, és hogy az előirányzott összeg az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap által az év első pár hónapjában minimálisan felhasznált összeget fedezi csak;

1b
     
  alfejezet

| 27. | teljes mértékben helyteleníti a Tanács által javasolt erőteljes (- 1,6 milliárd eurós, azaz a költségvetési tervezethez képest - 3,3 %-os) csökkentést a regionális versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzés (- 12,9 %), az európai területi együttműködési célkitűzés (- 18,7 %) és a Kohéziós Alap (- 4,7 %) terén, amely elfogadása esetén mindenképpen akadályozná a projekteknek a programozási időszak utolsó éve alatti megfelelő végrehajtását, ami drámai következményekkel járna, különösen a már eleve társadalmi, gazdasági és pénzügyi kihívásokkal küzdő tagállamokra nézve; ezzel jelentősen növelve a fennálló kötelezettségvállalásokat; megjegyzi ugyanakkor, hogy a csökkentés gyakorlatilag nem érinti a konvergencia célkitűzést; |
| --- | --- |

27.

teljes mértékben helyteleníti a Tanács által javasolt erőteljes (- 1,6 milliárd eurós, azaz a költségvetési tervezethez képest - 3,3 %-os) csökkentést a regionális versenyképességi és foglalkoztatási célkitűzés (- 12,9 %), az európai területi együttműködési célkitűzés (- 18,7 %) és a Kohéziós Alap (- 4,7 %) terén, amely elfogadása esetén mindenképpen akadályozná a projekteknek a programozási időszak utolsó éve alatti megfelelő végrehajtását, ami drámai következményekkel járna, különösen a már eleve társadalmi, gazdasági és pénzügyi kihívásokkal küzdő tagállamokra nézve; ezzel jelentősen növelve a fennálló kötelezettségvállalásokat; megjegyzi ugyanakkor, hogy a csökkentés gyakorlatilag nem érinti a konvergencia célkitűzést;

| 28. | emlékeztet rá, hogy a költségvetési tervezetben az e fejezet tekintetében szereplő kifizetési előirányzatok magas aránya (+ 8,1 %) azoknak a múltbeli kötelezettségvállalásoknak a következménye, amelyeknek a strukturális alapok természetes életciklusával összhangban a programozási periódus végén kell eleget tenni; hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli uniós költségvetési eljárás során a Tanácstól realisztikusabb hozzáállást várt volna el az e fejezet alatti tényleges kifizetési szükségletek tekintetében, melynek eredményeképpen jóval alacsonyabb lehetett volna a kifizetési előirányzatokra szánt növelés; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet rá, hogy a költségvetési tervezetben az e fejezet tekintetében szereplő kifizetési előirányzatok magas aránya (+ 8,1 %) azoknak a múltbeli kötelezettségvállalásoknak a következménye, amelyeknek a strukturális alapok természetes életciklusával összhangban a programozási periódus végén kell eleget tenni; hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli uniós költségvetési eljárás során a Tanácstól realisztikusabb hozzáállást várt volna el az e fejezet alatti tényleges kifizetési szükségletek tekintetében, melynek eredményeképpen jóval alacsonyabb lehetett volna a kifizetési előirányzatokra szánt növelés;

| 29. | emlékeztet a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásban kifejezett azt illető kételyekre, hogy a költségvetési tervezetben javasolt szint idei költségvetés-módosítás nélkül elegendő lesz-e az összes esedékes kifizetési igény megtérítéséhez; rámutat, hogy maga a bizottsági javaslat is azon a feltételezésen alapul, hogy a 2012-ig felmerülő összes kifizetési szükségletre van fedezet; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásban kifejezett azt illető kételyekre, hogy a költségvetési tervezetben javasolt szint idei költségvetés-módosítás nélkül elegendő lesz-e az összes esedékes kifizetési igény megtérítéséhez; rámutat, hogy maga a bizottsági javaslat is azon a feltételezésen alapul, hogy a 2012-ig felmerülő összes kifizetési szükségletre van fedezet;

| 30. | elutasítja a Tanács által az 1b. alfejezet tekintetében javasolt csökkentéseket, mivel ezek a kifizetési előirányzatok vártnál súlyosabb hiányához vezethetnek, ami megakadályozná a támogatásban részesülő tagállamok és régiók által már kifizetett összegek megtérítését, és ez súlyos következményekkel járna, különösen a már amúgy is szociális, gazdasági és pénzügyi nehézségekkel küszködő tagállamok esetében; ismét rámutat, hogy a jelenleg fennálló kötelezettségvállalások kétharmada ebben az alfejezetben található, és hogy a 2013. évi kifizetési szintek csökkentése a jövő év végére többek között a fennálló kötelezettségvállalások szintjének számottevő növekedését fogja eredményezni; kéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést a fennálló kötelezettségvállalásokról, és dolgozzon ki helytálló stratégiát a fennálló kötelezettségvállalások szintjének csökkentése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy tagállamonkénti és alapok szerinti bontásban nyújtson havonta tájékoztatást a Parlament részére a tagállamok által benyújtott térítési igénylésekről; |
| --- | --- |

30.

elutasítja a Tanács által az 1b. alfejezet tekintetében javasolt csökkentéseket, mivel ezek a kifizetési előirányzatok vártnál súlyosabb hiányához vezethetnek, ami megakadályozná a támogatásban részesülő tagállamok és régiók által már kifizetett összegek megtérítését, és ez súlyos következményekkel járna, különösen a már amúgy is szociális, gazdasági és pénzügyi nehézségekkel küszködő tagállamok esetében; ismét rámutat, hogy a jelenleg fennálló kötelezettségvállalások kétharmada ebben az alfejezetben található, és hogy a 2013. évi kifizetési szintek csökkentése a jövő év végére többek között a fennálló kötelezettségvállalások szintjének számottevő növekedését fogja eredményezni; kéri ezért a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést a fennálló kötelezettségvállalásokról, és dolgozzon ki helytálló stratégiát a fennálló kötelezettségvállalások szintjének csökkentése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy tagállamonkénti és alapok szerinti bontásban nyújtson havonta tájékoztatást a Parlament részére a tagállamok által benyújtott térítési igénylésekről;

| 31. | úgy véli, hogy a Tanács azon nyilatkozata, amelyben felkéri a Bizottságot, hogy az 1b. alfejezet alatti kifizetési előirányzatok elégtelensége esetén nyújtson be költségvetés-módosítási javaslatot, nem nyújt elegendő biztosítékot arra, hogy 2013-ban elegendő előirányzat fog rendelkezésre állni, mivel az elmúlt két év során a Tanács már vállalt hasonló kötelezettséget, de nem tett eleget neki; kéri a Tanács soros elnökségét, hogy nyilvános közlemény formájában adjon számot a kifizetések Tanács általi értelmezése, és a tagállamok által a becsléseikben vázolt tényleges igények közötti eltérésről; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a Tanács azon nyilatkozata, amelyben felkéri a Bizottságot, hogy az 1b. alfejezet alatti kifizetési előirányzatok elégtelensége esetén nyújtson be költségvetés-módosítási javaslatot, nem nyújt elegendő biztosítékot arra, hogy 2013-ban elegendő előirányzat fog rendelkezésre állni, mivel az elmúlt két év során a Tanács már vállalt hasonló kötelezettséget, de nem tett eleget neki; kéri a Tanács soros elnökségét, hogy nyilvános közlemény formájában adjon számot a kifizetések Tanács általi értelmezése, és a tagállamok által a becsléseikben vázolt tényleges igények közötti eltérésről;

| 32. | úgy határoz ezért, hogy ebben a fejezetben visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat az összes, a Tanács által csökkentett költségvetési tételben, és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli a balti-tengeri stratégiához kapcsolódó műszaki segítségnyújtás terén; |
| --- | --- |

32.

úgy határoz ezért, hogy ebben a fejezetben visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat az összes, a Tanács által csökkentett költségvetési tételben, és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli a balti-tengeri stratégiához kapcsolódó műszaki segítségnyújtás terén;

| 33. | sürgeti a Tanácsot, hogy fogadja el a Bizottság által benyújtott 6/2012. számú költségvetés-módosítási javaslatot, amely az ez évi kifizetési előirányzatokban jelentkező hiányt kívánja pótolni annak érdekében, hogy a programozási periódus végén elkerülhető legyen a folyamatban lévő projektek végrehajtásának fennakadása; felhatalmazza küldöttségét, hogy a Tanáccsal folytatott tárgyalások keretében – amennyiben a Tanács nem hajlandó jóváhagyni a költségvetés-módosítási javaslat egészét – esetlegesen emelje a kifizetési előirányzatokat a Tanács által elutasított mértékben, és azokat arányosan ossza el az 1b. alfejezet alatti operatív tételek között; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a Tanácsot, hogy fogadja el a Bizottság által benyújtott 6/2012. számú költségvetés-módosítási javaslatot, amely az ez évi kifizetési előirányzatokban jelentkező hiányt kívánja pótolni annak érdekében, hogy a programozási periódus végén elkerülhető legyen a folyamatban lévő projektek végrehajtásának fennakadása; felhatalmazza küldöttségét, hogy a Tanáccsal folytatott tárgyalások keretében – amennyiben a Tanács nem hajlandó jóváhagyni a költségvetés-módosítási javaslat egészét – esetlegesen emelje a kifizetési előirányzatokat a Tanács által elutasított mértékben, és azokat arányosan ossza el az 1b. alfejezet alatti operatív tételek között;

2.
     
  fejezet

| 34. | úgy véli, hogy a Bizottság költségvetési igényekre vonatkozó becslései reálisabbak a Tanács előrejelzéseinél, különös tekintettel az esedékes kifizetésekre; visszaállítja ezért az e fejezet alatt végrehajtott tanácsi csökkentéseket a 60 307,51 millió eurós szintre, ami 0,6 %-kal haladja meg a 2012-es költségvetést; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a Bizottság költségvetési igényekre vonatkozó becslései reálisabbak a Tanács előrejelzéseinél, különös tekintettel az esedékes kifizetésekre; visszaállítja ezért az e fejezet alatt végrehajtott tanácsi csökkentéseket a 60 307,51 millió eurós szintre, ami 0,6 %-kal haladja meg a 2012-es költségvetést;

| 35. | rámutat, hogy a 2012 októberében benyújtandó hagyományos mezőgazdasági módosító indítvány eredményeként a jelenlegi becslések a valós igények pontosabb felméréséhez igazodnak majd; felhívja a figyelmet a 2013-ben a tervek szerint rendelkezésre álló címzett bevételek végső szintjére (a szabályszerűségi záróelszámolásból adódó korrekciók, szabálytalanságok és kiegészítő tejilleték), amely végső soron meghatározza a 2013-es költségvetésben elfogadandó új előirányzatok szintjét; becslése szerint a jelenleg hagyott mozgástér (981,5 millió euró) valószínűleg fedezni fogja e fejezet szükségleteit, amennyiben nem merülnek fel váratlan körülmények; |
| --- | --- |

35.

rámutat, hogy a 2012 októberében benyújtandó hagyományos mezőgazdasági módosító indítvány eredményeként a jelenlegi becslések a valós igények pontosabb felméréséhez igazodnak majd; felhívja a figyelmet a 2013-ben a tervek szerint rendelkezésre álló címzett bevételek végső szintjére (a szabályszerűségi záróelszámolásból adódó korrekciók, szabálytalanságok és kiegészítő tejilleték), amely végső soron meghatározza a 2013-es költségvetésben elfogadandó új előirányzatok szintjét; becslése szerint a jelenleg hagyott mozgástér (981,5 millió euró) valószínűleg fedezni fogja e fejezet szükségleteit, amennyiben nem merülnek fel váratlan körülmények;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy e fejezet alatt a biológiai sokféleség megőrzését biztosító, a vízforrásokat és a talaj termelékenységét védő, az állatjóléti normákat tiszteletben tartó és a foglalkoztatást elősegítő fenntartható gazdálkodási rendszereket előnyben részesítő, egyértelmű prioritásokat határozzon meg; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy e fejezet alatt a biológiai sokféleség megőrzését biztosító, a vízforrásokat és a talaj termelékenységét védő, az állatjóléti normákat tiszteletben tartó és a foglalkoztatást elősegítő fenntartható gazdálkodási rendszereket előnyben részesítő, egyértelmű prioritásokat határozzon meg;

| 37. | elutasítja az úgynevezett negatív kiadási tételek (elszámolások) növelését, mivel ezek mesterségesen magas szinten szerepelnek a 2. fejezet előirányzataihoz képest; részlegesen visszaállítja a Bizottság javaslatát, amely realisztikusabb hozzáállást tükröz; |
| --- | --- |

37.

elutasítja az úgynevezett negatív kiadási tételek (elszámolások) növelését, mivel ezek mesterségesen magas szinten szerepelnek a 2. fejezet előirányzataihoz képest; részlegesen visszaállítja a Bizottság javaslatát, amely realisztikusabb hozzáállást tükröz;

| 38. | megerősíti azon szándékát, hogy megelőzze és kezelje a zöldség-gyümölcs ágazatbeli válságokat, ezért az előzetes felkészülés céljára arányos szintű támogatást irányoz elő a termelői csoportok számára; támogatja, hogy az Unió nagyobb összeggel járuljon hozzá a termelői szervezetek operatív alapjain belüli válságalaphoz; |
| --- | --- |

38.

megerősíti azon szándékát, hogy megelőzze és kezelje a zöldség-gyümölcs ágazatbeli válságokat, ezért az előzetes felkészülés céljára arányos szintű támogatást irányoz elő a termelői csoportok számára; támogatja, hogy az Unió nagyobb összeggel járuljon hozzá a termelői szervezetek operatív alapjain belüli válságalaphoz;

| 39. | fokozott támogatást irányoz elő az iskolatej-program számára és az iskolagyümölcs-program folyamatos támogatására; |
| --- | --- |

39.

fokozott támogatást irányoz elő az iskolatej-program számára és az iskolagyümölcs-program folyamatos támogatására;

| 40. | fenntartja az Európai Unió legrászorultabb polgárait segítő élelmiszer-ellátási program költségvetési előirányzatait, amely program 18 millió alultápláltságban szenvedő embert segít az Unión belül; üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a program 2013-as folytatása érdekében politikai és jogi megoldást találjon; reméli, hogy módot lehet találni arra, hogy a program a következő többéves pénzügyi keret során is folytatódhasson; |
| --- | --- |

40.

fenntartja az Európai Unió legrászorultabb polgárait segítő élelmiszer-ellátási program költségvetési előirányzatait, amely program 18 millió alultápláltságban szenvedő embert segít az Unión belül; üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a program 2013-as folytatása érdekében politikai és jogi megoldást találjon; reméli, hogy módot lehet találni arra, hogy a program a következő többéves pénzügyi keret során is folytatódhasson;

| 41. | támogatja, hogy a visszatérítésre előirányzott egyes költségvetési tételeket drasztikusan, akár nullára csökkentsék, mivel ez az eszköz politikai szempontból ellentmondásos, és néhány termék esetében nem lesz rá akkora szükség, mint a 2012-es költségvetési évben; rámutat, hogy egyes visszatérítési tételeket negatív prioritásnak nyilvánítottak; alaposan meg fogja vizsgálni, hogy e tételeket milyen mértékben lehetne csökkenteni annak érdekében, hogy szükség esetén az eszközt a térítésekre vonatkozó jelenlegi szabályok szerint azért használni lehessen; |
| --- | --- |

41.

támogatja, hogy a visszatérítésre előirányzott egyes költségvetési tételeket drasztikusan, akár nullára csökkentsék, mivel ez az eszköz politikai szempontból ellentmondásos, és néhány termék esetében nem lesz rá akkora szükség, mint a 2012-es költségvetési évben; rámutat, hogy egyes visszatérítési tételeket negatív prioritásnak nyilvánítottak; alaposan meg fogja vizsgálni, hogy e tételeket milyen mértékben lehetne csökkenteni annak érdekében, hogy szükség esetén az eszközt a térítésekre vonatkozó jelenlegi szabályok szerint azért használni lehessen;

| 42. | kéri a kizárólag a környezettel és az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépéseknek prioritást biztosító, a fenntartható és forráshatékonyabb gazdaság fejlesztését, valamint az ökoszisztémák védelmét, megőrzését és helyreállítását szolgáló LIFE+ program hasonló arányú további támogatását; ismételten emlékeztet arra, hogy a környezeti problémák és azok megoldásai nem függenek nemzeti határoktól, ezért egyértelmű, hogy e kérdéseket uniós szinten kell kezelni; ezzel összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy javítsák jelentős mértékben az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

42.

kéri a kizárólag a környezettel és az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépéseknek prioritást biztosító, a fenntartható és forráshatékonyabb gazdaság fejlesztését, valamint az ökoszisztémák védelmét, megőrzését és helyreállítását szolgáló LIFE+ program hasonló arányú további támogatását; ismételten emlékeztet arra, hogy a környezeti problémák és azok megoldásai nem függenek nemzeti határoktól, ezért egyértelmű, hogy e kérdéseket uniós szinten kell kezelni; ezzel összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy javítsák jelentős mértékben az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika továbbra is fontos uniós politikai prioritás, és annak finanszírozását – a közelgő reformra tekintettel – a költségvetési tervezetben javasolt szinten tartja; véleménye szerint az integrált tengerpolitika finanszírozása nem történhet a 2. fejezetbe tartozó, halászattal összefüggő egyéb fellépések és programok kárára; a hatékony halászati gazdálkodást alapvető fontosságúnak tekinti a halállományok megőrzése és a túlhalászás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a közös halászati politika továbbra is fontos uniós politikai prioritás, és annak finanszírozását – a közelgő reformra tekintettel – a költségvetési tervezetben javasolt szinten tartja; véleménye szerint az integrált tengerpolitika finanszírozása nem történhet a 2. fejezetbe tartozó, halászattal összefüggő egyéb fellépések és programok kárára; a hatékony halászati gazdálkodást alapvető fontosságúnak tekinti a halállományok megőrzése és a túlhalászás megakadályozása érdekében;

3a.
     
  alfejezet

| 44. | megállapítja, hogy a 2013-as költségvetési tervezethez képest a Tanács összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 15 millió eurós, és a kifizetési előirányzatok 51 millió eurós csökkentését javasolja; rámutat, hogy a csökkentések a költségvetési tervezethez képest - 1,07 %-os eltérést, a Bizottság kezdeti pénzügyi programozásához képest pedig - 15,5 %-os eltérést eredményeznek; |
| --- | --- |

44.

megállapítja, hogy a 2013-as költségvetési tervezethez képest a Tanács összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 15 millió eurós, és a kifizetési előirányzatok 51 millió eurós csökkentését javasolja; rámutat, hogy a csökkentések a költségvetési tervezethez képest - 1,07 %-os eltérést, a Bizottság kezdeti pénzügyi programozásához képest pedig - 15,5 %-os eltérést eredményeznek;

| 45. | elutasítja a Tanács által a következő területek kifizetési előirányzatai tekintetében javasolt csökkentéseket: Európai Visszatérési Alap (- 18 millió euró), Európai Menekültügyi Alap (- 1,8 millió euró), a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (- 3,2 millió euró), valamint az alapvető jogok és polgárság program (- 1 millió euró); úgy határoz ezért, hogy visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő előirányzati szintet ezeken a sorokon; |
| --- | --- |

45.

elutasítja a Tanács által a következő területek kifizetési előirányzatai tekintetében javasolt csökkentéseket: Európai Visszatérési Alap (- 18 millió euró), Európai Menekültügyi Alap (- 1,8 millió euró), a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (- 3,2 millió euró), valamint az alapvető jogok és polgárság program (- 1 millió euró); úgy határoz ezért, hogy visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő előirányzati szintet ezeken a sorokon;

| 46. | elutasítja a Tanács egyoldalú döntését, melynek értelmében a schengeni értékelő mechanizmusra irányuló javaslat jogalapját a rendes jogalkotási eljárásról az EUMSZ 70. cikkére változtatja; egyetért az Elnökök Értekezletének azon határozatával, hogy a 2013. évi költségvetés kapcsán a belbiztonsági kérdéseket illetően felfüggeszti az együttműködést a Tanáccsal; támogatja ezért az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság azon álláspontját, hogy a 18. cím alatt tartalékba helyezzenek egyes, a belbiztonsághoz kapcsolódó tételeket (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat egyaránt) mindaddig, amíg a schengeni irányítási csomagról elfogadható megállapodás nem születik; úgy véli, hogy működésük hátráltatásának elkerülése érdekében a tartalékképzés nem vonatkozna a 3a. alfejezet alatt működő ügynökségekre; |
| --- | --- |

46.

elutasítja a Tanács egyoldalú döntését, melynek értelmében a schengeni értékelő mechanizmusra irányuló javaslat jogalapját a rendes jogalkotási eljárásról az EUMSZ 70. cikkére változtatja; egyetért az Elnökök Értekezletének azon határozatával, hogy a 2013. évi költségvetés kapcsán a belbiztonsági kérdéseket illetően felfüggeszti az együttműködést a Tanáccsal; támogatja ezért az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság azon álláspontját, hogy a 18. cím alatt tartalékba helyezzenek egyes, a belbiztonsághoz kapcsolódó tételeket (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat egyaránt) mindaddig, amíg a schengeni irányítási csomagról elfogadható megállapodás nem születik; úgy véli, hogy működésük hátráltatásának elkerülése érdekében a tartalékképzés nem vonatkozna a 3a. alfejezet alatt működő ügynökségekre;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az erőszak valamennyi formájának megelőzésére és az azok elleni küzdelemre irányuló program (DAPHNE-program) fontos szerepet játszik a nők, a fiatalok és a gyermekek elleni erőszak felszámolásában az EU-n belül, különösen a jelenlegi válsághelyzetben; rámutat a DAPHNE-program jól mérhető eredményeire, valamint a tagállamokon belüli szakpolitikai változásokra gyakorolt hatására; ezért a program kifizetési előirányzatait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az erőszak valamennyi formájának megelőzésére és az azok elleni küzdelemre irányuló program (DAPHNE-program) fontos szerepet játszik a nők, a fiatalok és a gyermekek elleni erőszak felszámolásában az EU-n belül, különösen a jelenlegi válsághelyzetben; rámutat a DAPHNE-program jól mérhető eredményeire, valamint a tagállamokon belüli szakpolitikai változásokra gyakorolt hatására; ezért a program kifizetési előirányzatait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli;

3b.
     
  alfejezet

| 48. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a költségvetési tervezetben erre az alfejezetre vonatkozóan már eleve javasolt csökkentések ellenére a Tanács a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatokat egyaránt tovább csökkenti mintegy 9,5 millió euróval; az az általános véleménye, hogy az ezen alfejezet alatti, folyamatban lévő programok és fellépések megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Tanács által javasolt összes csökkentést el kell utasítani; |
| --- | --- |

48.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a költségvetési tervezetben erre az alfejezetre vonatkozóan már eleve javasolt csökkentések ellenére a Tanács a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatokat egyaránt tovább csökkenti mintegy 9,5 millió euróval; az az általános véleménye, hogy az ezen alfejezet alatti, folyamatban lévő programok és fellépések megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Tanács által javasolt összes csökkentést el kell utasítani;

| 49. | megismétli, hogy az aktív állampolgárság, a szolidaritás és a tolerancia az európai fiatalok körében történő ösztönzése alapvetően fontos ahhoz, hogy Európa ki tudja használni a történelem legiskolázottabb generációjának tehetségét; rámutat, hogy a következő generáció körében ösztönözni kell a kultúrák közötti kommunikációt és hangsúlyozni kell az uniós polgárság jelentőségét; ezért úgy határoz, hogy a költségvetési tervezethez képest növeli a Fiatalok lendületben program finanszírozását, különös tekintettel arra, hogy a programot hosszú évek óta kiválóan hajtják végre; |
| --- | --- |

49.

megismétli, hogy az aktív állampolgárság, a szolidaritás és a tolerancia az európai fiatalok körében történő ösztönzése alapvetően fontos ahhoz, hogy Európa ki tudja használni a történelem legiskolázottabb generációjának tehetségét; rámutat, hogy a következő generáció körében ösztönözni kell a kultúrák közötti kommunikációt és hangsúlyozni kell az uniós polgárság jelentőségét; ezért úgy határoz, hogy a költségvetési tervezethez képest növeli a Fiatalok lendületben program finanszírozását, különös tekintettel arra, hogy a programot hosszú évek óta kiválóan hajtják végre;

| 50. | úgy véli, hogy a „2013 – A polgárok európai évéről” szóló tájékoztató kampányhoz és az egyéb kommunikációs tevékenységekhez – a polgároknak az európai projektbe történő bevonása és az uniós kérdésekről szóló párbeszéd fokozása érdekében – megfelelő előirányzatokra van szükség; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által javasolt költségvetési tervezet az európai évekre előirányzott eddigi legalacsonyabb költségvetés, és úgy határoz, hogy emeli az előirányzatokat ezen a költségvetési soron; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a „2013 – A polgárok európai évéről” szóló tájékoztató kampányhoz és az egyéb kommunikációs tevékenységekhez – a polgároknak az európai projektbe történő bevonása és az uniós kérdésekről szóló párbeszéd fokozása érdekében – megfelelő előirányzatokra van szükség; sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság által javasolt költségvetési tervezet az európai évekre előirányzott eddigi legalacsonyabb költségvetés, és úgy határoz, hogy emeli az előirányzatokat ezen a költségvetési soron;

| 51. | a Lisszaboni Szerződésben az Unióra ruházott új kompetenciákra tekintettel támogatja az „Európai partnerségek a sport területén” című sikeres előkészítő intézkedés folytatását, különös tekintettel az alulról építkező és a tömegsportra, a mérkőzések eredményének befolyásolása elleni fellépés révén a sportversenyek sportszerűségének előmozdítására, valamint a sportolók fizikai épségének és erkölcsi feddhetetlenségének védelmére; |
| --- | --- |

51.

a Lisszaboni Szerződésben az Unióra ruházott új kompetenciákra tekintettel támogatja az „Európai partnerségek a sport területén” című sikeres előkészítő intézkedés folytatását, különös tekintettel az alulról építkező és a tömegsportra, a mérkőzések eredményének befolyásolása elleni fellépés révén a sportversenyek sportszerűségének előmozdítására, valamint a sportolók fizikai épségének és erkölcsi feddhetetlenségének védelmére;

4.
     
  fejezet

| 52. | rámutat, hogy a Tanács által a 4. fejezet tekintetében végrehajtott csökkentések (- 1 milliárd euró, azaz - 14,1 % a költségvetési tervezethez képest) az összes fejezetben összességében végrehajtott csökkentések mintegy 20 %-át teszik ki; úgy véli, hogy egy ilyen drasztikus csökkentés megakadályozná az Uniót a nemzetközi színtéren tett kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartásában; megjegyzi, hogy a Bizottság javaslata csak csekély mértékben haladta meg a 2012. évi költségvetés szintjét, és a pénzügyi programozáshoz képest eleve jelentős csökkenést mutatott; ezért úgy határoz, hogy a legtöbb költségvetési sorban visszaállítja a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok szintjét a költségvetési tervezetben javasolt szintre; |
| --- | --- |

52.

rámutat, hogy a Tanács által a 4. fejezet tekintetében végrehajtott csökkentések (- 1 milliárd euró, azaz - 14,1 % a költségvetési tervezethez képest) az összes fejezetben összességében végrehajtott csökkentések mintegy 20 %-át teszik ki; úgy véli, hogy egy ilyen drasztikus csökkentés megakadályozná az Uniót a nemzetközi színtéren tett kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartásában; megjegyzi, hogy a Bizottság javaslata csak csekély mértékben haladta meg a 2012. évi költségvetés szintjét, és a pénzügyi programozáshoz képest eleve jelentős csökkenést mutatott; ezért úgy határoz, hogy a legtöbb költségvetési sorban visszaállítja a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok szintjét a költségvetési tervezetben javasolt szintre;

| 53. | ugyanakkor úgy véli, hogy a költségvetési tervezethez képest bizonyos költségvetési sorokban – így például a makroszintű pénzügyi támogatás, a „nemzetközi szervezetekben való részvétel vám- és adóügyekben”, valamint a Grönlanddal folytatott együttműködés esetében – el lehet fogadni egyes csökkentéseket; |
| --- | --- |

53.

ugyanakkor úgy véli, hogy a költségvetési tervezethez képest bizonyos költségvetési sorokban – így például a makroszintű pénzügyi támogatás, a „nemzetközi szervezetekben való részvétel vám- és adóügyekben”, valamint a Grönlanddal folytatott együttműködés esetében – el lehet fogadni egyes csökkentéseket;

| 54. | javasolja a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok költségvetési tervezetet meghaladó kismértékű emelését a földrajzi fejlesztési együttműködés területeire vonatkozó sorok esetében, valamint a választási megfigyelő misszió és az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelem globális alapja vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy ezzel elkerülhető, hogy az Unió még inkább letérjen az útról a fejlesztési együttműködés finanszírozásával kapcsolatos kötelezettségvállalásai terén; |
| --- | --- |

54.

javasolja a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok költségvetési tervezetet meghaladó kismértékű emelését a földrajzi fejlesztési együttműködés területeire vonatkozó sorok esetében, valamint a választási megfigyelő misszió és az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelem globális alapja vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy ezzel elkerülhető, hogy az Unió még inkább letérjen az útról a fejlesztési együttműködés finanszírozásával kapcsolatos kötelezettségvállalásai terén;

| 55. | rámutat, hogy a Bizottság és az UNRWA által az UNRWA számára 2011–2013 között nyújtandó uniós támogatásról aláírt nyilatkozat értelmében az EU éves hozzájárulása a Palesztinának 2011-ben juttatott összegen alapul (300 millió euró), és a viszonyítási összeg csökkentésének hatása továbbgyűrűzne az UNRWA számára nyújtott juttatásra; úgy véli, hogy Palesztina és az UNRWA fokozott támogatása alapvetően fontos annak biztosításához, az UNRWA rendelkezésére álljanak az ENSZ Közgyűlésének megbízásából nyújtott alapvető szolgáltatások biztosításához szükséges források, valamint hogy – a régió instabilitására tekintettel – meg lehessen védelmezni a menekültek biztonságát és megélhetését; |
| --- | --- |

55.

rámutat, hogy a Bizottság és az UNRWA által az UNRWA számára 2011–2013 között nyújtandó uniós támogatásról aláírt nyilatkozat értelmében az EU éves hozzájárulása a Palesztinának 2011-ben juttatott összegen alapul (300 millió euró), és a viszonyítási összeg csökkentésének hatása továbbgyűrűzne az UNRWA számára nyújtott juttatásra; úgy véli, hogy Palesztina és az UNRWA fokozott támogatása alapvetően fontos annak biztosításához, az UNRWA rendelkezésére álljanak az ENSZ Közgyűlésének megbízásából nyújtott alapvető szolgáltatások biztosításához szükséges források, valamint hogy – a régió instabilitására tekintettel – meg lehessen védelmezni a menekültek biztonságát és megélhetését;

| 56. | továbbá szükségesnek tartja a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének támogatására irányuló előirányzatok növelését, biztosítandó a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság és a kulturális örökség szakmai bizottsága munkájához nyújtott uniós pénzügyi támogatás folytatását; |
| --- | --- |

56.

továbbá szükségesnek tartja a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének támogatására irányuló előirányzatok növelését, biztosítandó a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság és a kulturális örökség szakmai bizottsága munkájához nyújtott uniós pénzügyi támogatás folytatását;

| 57. | a költségvetési rendelet reformja során javasoltakkal összhangban külön költségvetési sorokat vezet be az összes KKBP-misszió és az EU különböző földrajzi területeken működő különleges képviselői számára, ami az e szakpolitika keretében végrehajtott missziók tekintetében növelné az átláthatóságot és teljesebb képet eredményezne; |
| --- | --- |

57.

a költségvetési rendelet reformja során javasoltakkal összhangban külön költségvetési sorokat vezet be az összes KKBP-misszió és az EU különböző földrajzi területeken működő különleges képviselői számára, ami az e szakpolitika keretében végrehajtott missziók tekintetében növelné az átláthatóságot és teljesebb képet eredményezne;

5.
     
  fejezet

| 58. | tudomásul veszi a Tanács álláspontját, amely összesen 146 millió euróval csökkentette a Bizottság 5. fejezetre (összes szakasz) vonatkozó javaslatát, az intézmények arra irányuló – a becsléseikben és a költségvetési tervezetben tükröződő – erőfeszítései ellenére, hogy a gazdasági és költségvetési megszorítások idején konszolidálják az igazgatási kiadások költségvetését; |
| --- | --- |

58.

tudomásul veszi a Tanács álláspontját, amely összesen 146 millió euróval csökkentette a Bizottság 5. fejezetre (összes szakasz) vonatkozó javaslatát, az intézmények arra irányuló – a becsléseikben és a költségvetési tervezetben tükröződő – erőfeszítései ellenére, hogy a gazdasági és költségvetési megszorítások idején konszolidálják az igazgatási kiadások költségvetését;

| 59. | kiemeli különösen, hogy a legtöbb intézmény, köztük a Parlament és a Bizottság teljesítette, sőt túl is szárnyalta azon kötelezettségvállalását, amely szerint igazgatási költségvetésének emelését a várható inflációs ráta alatti szintre korlátozza; üdvözli ezeket az erőfeszítéseket, és az 5. fejezet előirányzatait összességében 8 506,87 millió euróban állapítja meg, amiből 4 967,37 millió euró jut a Bizottságra; |
| --- | --- |

59.

kiemeli különösen, hogy a legtöbb intézmény, köztük a Parlament és a Bizottság teljesítette, sőt túl is szárnyalta azon kötelezettségvállalását, amely szerint igazgatási költségvetésének emelését a várható inflációs ráta alatti szintre korlátozza; üdvözli ezeket az erőfeszítéseket, és az 5. fejezet előirányzatait összességében 8 506,87 millió euróban állapítja meg, amiből 4 967,37 millió euró jut a Bizottságra;

| 60. | tudatában van annak, hogy a Tanács által végrehajtott csökkentések a fizetések 2011. évi 1,7 %-os kiigazításának költségvetés-tervezésből való kihagyásából, az átalányalapú csökkentés mértékének több intézményt és szolgálatot érintő növeléséből és az igazgatási kiadások egyes tételeinek egyedi csökkentéséből adódnak, de úgy véli, hogy ezek a csökkentések megalapozatlanok, és egyszerűen az igazgatási kiadások nominális szinten történő mesterséges befagyasztását célozzák, szemben a jogszabályi és szerződéses kötelezettségekkel, valamint az EU új hatásköreivel és feladataival; |
| --- | --- |

60.

tudatában van annak, hogy a Tanács által végrehajtott csökkentések a fizetések 2011. évi 1,7 %-os kiigazításának költségvetés-tervezésből való kihagyásából, az átalányalapú csökkentés mértékének több intézményt és szolgálatot érintő növeléséből és az igazgatási kiadások egyes tételeinek egyedi csökkentéséből adódnak, de úgy véli, hogy ezek a csökkentések megalapozatlanok, és egyszerűen az igazgatási kiadások nominális szinten történő mesterséges befagyasztását célozzák, szemben a jogszabályi és szerződéses kötelezettségekkel, valamint az EU új hatásköreivel és feladataival;

| 61. | úgy véli, hogy az átalányalapú csökkentések mértékének emelése – amelynek célja az intézményeken belüli fizetetlen álláshelyek számának növelése – konzervatív megközelítést tükröz, amely közvetlen hatással annak lehetőségére, hogy javuljon a betöltöttségi arány a költségvetési hatóság által egyidejűleg elfogadott létszámtervek tekintetében; rámutat, hogy ez a megközelítés még károsabb akkor, amikor a létszámterveket csökkentik, ami automatikusan javítja a betöltöttségi arányokat, és hogy ezen álláshelyek finanszírozását nem szabad az igazgatási költségvetés nominális befagyasztását vagy más, előre meghatározott célösszeg elérését szolgáló kiigazítási változónak tekinteni; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy az átalányalapú csökkentések mértékének emelése – amelynek célja az intézményeken belüli fizetetlen álláshelyek számának növelése – konzervatív megközelítést tükröz, amely közvetlen hatással annak lehetőségére, hogy javuljon a betöltöttségi arány a költségvetési hatóság által egyidejűleg elfogadott létszámtervek tekintetében; rámutat, hogy ez a megközelítés még károsabb akkor, amikor a létszámterveket csökkentik, ami automatikusan javítja a betöltöttségi arányokat, és hogy ezen álláshelyek finanszírozását nem szabad az igazgatási költségvetés nominális befagyasztását vagy más, előre meghatározott célösszeg elérését szolgáló kiigazítási változónak tekinteni;

| 62. | úgy határoz, hogy a Tanács kivételével az összes intézmény, valamint az Európai Iskolák tekintetében a Bíróság ítéletének meghozataláig a 2013-as költségvetési évre visszahelyezi (illetve a Bíróság esetében felveszi) a tartalékba a fizetések 2011-re vonatkozó 1,7 %-os kiigazításának megfelelő előirányzatokat; hangsúlyozza, hogy ez megfelel a megbízható költségvetés-tervezésnek, tekintettel annak valószínűségére, hogy a Bizottság számára kedvező ítélet születik, és figyelmezteti a Tanácsot, hogy ez esetben a költségvetési hatóságnak visszamenőlegesen a 2011. és a 2012. évre is eleget kell tennie az ítéletnek, a késedelmi kamatokkal együtt; |
| --- | --- |

62.

úgy határoz, hogy a Tanács kivételével az összes intézmény, valamint az Európai Iskolák tekintetében a Bíróság ítéletének meghozataláig a 2013-as költségvetési évre visszahelyezi (illetve a Bíróság esetében felveszi) a tartalékba a fizetések 2011-re vonatkozó 1,7 %-os kiigazításának megfelelő előirányzatokat; hangsúlyozza, hogy ez megfelel a megbízható költségvetés-tervezésnek, tekintettel annak valószínűségére, hogy a Bizottság számára kedvező ítélet születik, és figyelmezteti a Tanácsot, hogy ez esetben a költségvetési hatóságnak visszamenőlegesen a 2011. és a 2012. évre is eleget kell tennie az ítéletnek, a késedelmi kamatokkal együtt;

| 63. | hasonlóképpen visszavonja a Tanács által bizonyos adminisztratív kiadások, nevezetesen – a Bizottságon belül – ikt-eszközök és -szolgáltatások és egyes irodák tekintetében végrehajtott csökkentéseket; |
| --- | --- |

63.

hasonlóképpen visszavonja a Tanács által bizonyos adminisztratív kiadások, nevezetesen – a Bizottságon belül – ikt-eszközök és -szolgáltatások és egyes irodák tekintetében végrehajtott csökkentéseket;

| 64. | tudomásul veszi, hogy a Tanács elfogadta a Bizottság létszámtervének javasolt 1 %-os csökkentését az adminisztratív támogatás, a költségvetési irányítás és a csalás elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

64.

tudomásul veszi, hogy a Tanács elfogadta a Bizottság létszámtervének javasolt 1 %-os csökkentését az adminisztratív támogatás, a költségvetési irányítás és a csalás elleni küzdelem területén;

| 65. | miközben eseti alapon visszaállítja vagy fenntartja a Bizottság és – részben – más intézmények álláshelyek iránti igényeit, alapos hatásvizsgálat elvégzésére szólít fel a személyzet 2018-ig történő javasolt csökkentésére vonatkozóan, teljes mértékben figyelembe véve többek között az Unió jogi kötelezettségeit, valamint az intézmények Szerződésekből eredő új hatásköreit és megnövekedett feladatait; |
| --- | --- |

65.

miközben eseti alapon visszaállítja vagy fenntartja a Bizottság és – részben – más intézmények álláshelyek iránti igényeit, alapos hatásvizsgálat elvégzésére szólít fel a személyzet 2018-ig történő javasolt csökkentésére vonatkozóan, teljes mértékben figyelembe véve többek között az Unió jogi kötelezettségeit, valamint az intézmények Szerződésekből eredő új hatásköreit és megnövekedett feladatait;

| 66. | noha üdvözli a költségvetési tervezetben közölt információkat azokról a területekről, amelyeken a személyzetet megerősítették – ide tartozik az európai gazdasági kormányzás, az egységes piac, valamint a biztonság és az igazságügy –, aggodalommal veszi tudomásul a Bizottság néhány egyéb főigazgatóságán – Vállalkozáspolitikai és Ipari, Versenypolitikai, Mobilitáspolitikai és Közlekedési, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, Eurostat – végrehajtott létszámcsökkentéseket, amely főigazgatóságok ugyanakkor jelentős mértékben hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához; amiatt is aggódik, hogy a létszámcsökkenés negatív következményekkel járhat az igazgatási támogatás, a költségvetési gazdálkodás és a csalás elleni küzdelem területén az uniós fellépések és programok gyors, rendszeres és hatékony végrehajtására, különösen akkor, amikor az uniós hatáskörök folyamatosan bővülnek, és új tagállamok csatlakoznak az Unióhoz; |
| --- | --- |

66.

noha üdvözli a költségvetési tervezetben közölt információkat azokról a területekről, amelyeken a személyzetet megerősítették – ide tartozik az európai gazdasági kormányzás, az egységes piac, valamint a biztonság és az igazságügy –, aggodalommal veszi tudomásul a Bizottság néhány egyéb főigazgatóságán – Vállalkozáspolitikai és Ipari, Versenypolitikai, Mobilitáspolitikai és Közlekedési, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, Eurostat – végrehajtott létszámcsökkentéseket, amely főigazgatóságok ugyanakkor jelentős mértékben hozzájárulnak az Unió prioritásainak megvalósításához; amiatt is aggódik, hogy a létszámcsökkenés negatív következményekkel járhat az igazgatási támogatás, a költségvetési gazdálkodás és a csalás elleni küzdelem területén az uniós fellépések és programok gyors, rendszeres és hatékony végrehajtására, különösen akkor, amikor az uniós hatáskörök folyamatosan bővülnek, és új tagállamok csatlakoznak az Unióhoz;

| 67. | ezért kéri a Bizottságot, hogy a személyzet éves átvilágításáról szóló jelentésébe foglaljon bele egy összesített értékelést főigazgatóságonként és szolgálatonként – figyelembe véve különösen azok méretét és munkaterhelését –, valamint álláshelytípusonként, a Bizottság átvilágítási jelentésében bemutatottaknak megfelelően (szakpolitikák kidolgozása, programirányítás, igazgatási támogatás, költségvetési gazdálkodás és csalás elleni küzdelem, nyelvi szolgálatok stb.); |
| --- | --- |

67.

ezért kéri a Bizottságot, hogy a személyzet éves átvilágításáról szóló jelentésébe foglaljon bele egy összesített értékelést főigazgatóságonként és szolgálatonként – figyelembe véve különösen azok méretét és munkaterhelését –, valamint álláshelytípusonként, a Bizottság átvilágítási jelentésében bemutatottaknak megfelelően (szakpolitikák kidolgozása, programirányítás, igazgatási támogatás, költségvetési gazdálkodás és csalás elleni küzdelem, nyelvi szolgálatok stb.);

| 68. | sajnálja a Tanács által az igazgatási és a kutatási támogatásra vonatkozó sorokon (beleértve a végrehajtó ügynökségeket) végrehajtott, a költségvetési tervezethez képest a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok tekintetében összességében 6,6 %-os (- 71,8 millió eurós) csökkentéseket, amelyek közül a legnagyobb mértékűek az 1b. alfejezetet (- 23,7 %) és a 4. fejezetet (- 13,2 %) érintették; hangsúlyozza, hogy ez – a költségvetési tervezetben eleve javasolt megtakarítások ellenére – a 2012. évi hasonló előirányzatokhoz képest 5,5 %-os csökkenést eredményez, és ezért valószínűleg ki fog hatni a hozzájuk kapcsolódó többéves programok költségvetésének gyors és megfelelő minőségű végrehajtására; ezenkívül hangsúlyozza, hogy egy adott program igazgatási sorainak csökkentése az operatív kiadások növelése nélkül megváltoztatná a programra vonatkozó, együttdöntési eljárással meghatározott pénzügyi keret egészét; ezért úgy határoz, hogy e sorok tekintetében visszaállítja a költségvetési tervezetet; |
| --- | --- |

68.

sajnálja a Tanács által az igazgatási és a kutatási támogatásra vonatkozó sorokon (beleértve a végrehajtó ügynökségeket) végrehajtott, a költségvetési tervezethez képest a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok tekintetében összességében 6,6 %-os (- 71,8 millió eurós) csökkentéseket, amelyek közül a legnagyobb mértékűek az 1b. alfejezetet (- 23,7 %) és a 4. fejezetet (- 13,2 %) érintették; hangsúlyozza, hogy ez – a költségvetési tervezetben eleve javasolt megtakarítások ellenére – a 2012. évi hasonló előirányzatokhoz képest 5,5 %-os csökkenést eredményez, és ezért valószínűleg ki fog hatni a hozzájuk kapcsolódó többéves programok költségvetésének gyors és megfelelő minőségű végrehajtására; ezenkívül hangsúlyozza, hogy egy adott program igazgatási sorainak csökkentése az operatív kiadások növelése nélkül megváltoztatná a programra vonatkozó, együttdöntési eljárással meghatározott pénzügyi keret egészét; ezért úgy határoz, hogy e sorok tekintetében visszaállítja a költségvetési tervezetet;

| 69. | emellett egyes költségvetési sorokon összegeket helyez tartalékba annak céljából, hogy hozzájusson bizonyos információkhoz; |
| --- | --- |

69.

emellett egyes költségvetési sorokon összegeket helyez tartalékba annak céljából, hogy hozzájusson bizonyos információkhoz;

Ügynökségek

| 70. | általánosságban támogatja a Bizottság becsléseit az ügynökségek költségvetési és személyzeti szükségleteire vonatkozóan, és megállapítja, hogy a Bizottság már jelentős mértékben csökkentette az ügynökségek eredeti igényeit, és esetükben is alkalmazta a költségvetési tervezetben az 1 %-os létszámcsökkentést; |
| --- | --- |

70.

általánosságban támogatja a Bizottság becsléseit az ügynökségek költségvetési és személyzeti szükségleteire vonatkozóan, és megállapítja, hogy a Bizottság már jelentős mértékben csökkentette az ügynökségek eredeti igényeit, és esetükben is alkalmazta a költségvetési tervezetben az 1 %-os létszámcsökkentést;

| 71. | ezért úgy véli, hogy a Tanács által javasolt bármely további csökkentés veszélyeztetné az ügynökségek megfelelő működését, és nem tenné lehetővé számukra a jogalkotó hatóság által rájuk bízott feladatok ellátását; elutasítja a Tanács horizontális megközelítésmódját az ügynökségek előirányzatainak csökkentését illetően, mivel az ügynökségek szükségleteit eseti alapon kell értékelni; egyúttal felhívja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keret időszakára az ügynökségekkel kapcsolatban – működésük ésszerűsítése céljából – azonosítsa, hogy mely területeken történik esetlegesen párhuzamos munkavégzés, illetve korlátozott mértékű a hozzáadott érték; |
| --- | --- |

71.

ezért úgy véli, hogy a Tanács által javasolt bármely további csökkentés veszélyeztetné az ügynökségek megfelelő működését, és nem tenné lehetővé számukra a jogalkotó hatóság által rájuk bízott feladatok ellátását; elutasítja a Tanács horizontális megközelítésmódját az ügynökségek előirányzatainak csökkentését illetően, mivel az ügynökségek szükségleteit eseti alapon kell értékelni; egyúttal felhívja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keret időszakára az ügynökségekkel kapcsolatban – működésük ésszerűsítése céljából – azonosítsa, hogy mely területeken történik esetlegesen párhuzamos munkavégzés, illetve korlátozott mértékű a hozzáadott érték;

| 72. | úgy határoz, hogy a 2013. évi költségvetésben növeli a három pénzügyi felügyeleti ügynökség előirányzatait; úgy véli, hogy ezeknek az előirányzatoknak tükrözniük kell a kívánt feladatok ellátásának szükségességét, mivel több rendelet, határozat és irányelv elfogadása van folyamatban a pénzügyi szektor stabilitásával szorosan összefüggő jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

72.

úgy határoz, hogy a 2013. évi költségvetésben növeli a három pénzügyi felügyeleti ügynökség előirányzatait; úgy véli, hogy ezeknek az előirányzatoknak tükrözniük kell a kívánt feladatok ellátásának szükségességét, mivel több rendelet, határozat és irányelv elfogadása van folyamatban a pénzügyi szektor stabilitásával szorosan összefüggő jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság leküzdése érdekében;

| 73. | nem tudja elfogadni a Tanács által a 3a. alfejezet alatti ügynökségek tekintetében javasolt csökkentést (- 2,8 millió euró mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok vonatkozásában), mivel az ügynökségek a 3a. alfejezet összes előirányzatának 18 %-át teszik ki, és a javasolt csökkentés aránytalanul nagy hatással lenne az alfejezetre; ezért az a szándéka, hogy visszaállítja a költségvetési tervezet sokkal kiegyensúlyozottabbnak tűnő szintjét; |
| --- | --- |

73.

nem tudja elfogadni a Tanács által a 3a. alfejezet alatti ügynökségek tekintetében javasolt csökkentést (- 2,8 millió euró mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok vonatkozásában), mivel az ügynökségek a 3a. alfejezet összes előirányzatának 18 %-át teszik ki, és a javasolt csökkentés aránytalanul nagy hatással lenne az alfejezetre; ezért az a szándéka, hogy visszaállítja a költségvetési tervezet sokkal kiegyensúlyozottabbnak tűnő szintjét;

| 74. | tudatában van annak, hogy bizonyos ügynökségeknek (például az Europolnak, az EASA-nak és az ACER-nek) 2013-ban további feladatokat kell ellátniuk, amelyek nem feltétlenül tükröződnek a 2013-ra előirányzott költségvetésben, illetve létszámtervben; kéri a Bizottságot, hogy szükség esetén időben javasoljon költségvetés-módosítást az adott ügynökségre vonatkozóan; továbbá elvárja, hogy a Bizottság terjesszen elő új pénzügyi kimutatást, ha a Parlament és a Tanács jogalkotási eljárást zár le valamely ügynökség megbízatásának meghosszabbítására vonatkozóan; felhívja a figyelmet arra, hogy a meghosszabbítás további forrásokat tehet szükségessé, amelyekről a költségvetési hatóságnak meg kell állapodnia; |
| --- | --- |

74.

tudatában van annak, hogy bizonyos ügynökségeknek (például az Europolnak, az EASA-nak és az ACER-nek) 2013-ban további feladatokat kell ellátniuk, amelyek nem feltétlenül tükröződnek a 2013-ra előirányzott költségvetésben, illetve létszámtervben; kéri a Bizottságot, hogy szükség esetén időben javasoljon költségvetés-módosítást az adott ügynökségre vonatkozóan; továbbá elvárja, hogy a Bizottság terjesszen elő új pénzügyi kimutatást, ha a Parlament és a Tanács jogalkotási eljárást zár le valamely ügynökség megbízatásának meghosszabbítására vonatkozóan; felhívja a figyelmet arra, hogy a meghosszabbítás további forrásokat tehet szükségessé, amelyekről a költségvetési hatóságnak meg kell állapodnia;

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 75. | az előterjesztett kísérleti projektek és előkészítő intézkedések alapos elemzését követően – a folyamatban levők sikerének arányát tekintve és kizárva a meglévő jogalapok által már lefedett kezdeményezéseket, továbbá teljes mértékben figyelembe véve a projektek végrehajthatóságára vonatkozó bizottsági értékelést – úgy határoz, hogy korlátozott számú kísérleti projektből és előkészítő intézkedésből álló kompromisszumos csomagot fogad el, tekintetbe véve a rendelkezésre álló tartalékkeretek korlátozott voltát is, különösen az 1a. és a 3b. alfejezet esetében; |
| --- | --- |

75.

az előterjesztett kísérleti projektek és előkészítő intézkedések alapos elemzését követően – a folyamatban levők sikerének arányát tekintve és kizárva a meglévő jogalapok által már lefedett kezdeményezéseket, továbbá teljes mértékben figyelembe véve a projektek végrehajthatóságára vonatkozó bizottsági értékelést – úgy határoz, hogy korlátozott számú kísérleti projektből és előkészítő intézkedésből álló kompromisszumos csomagot fogad el, tekintetbe véve a rendelkezésre álló tartalékkeretek korlátozott voltát is, különösen az 1a. és a 3b. alfejezet esetében;

Egyéb szakaszok

| 76. | aggodalmának ad hangot az összes uniós intézményt érintő nominális befagyasztásra irányuló tanácsi álláspontot illetően; úgy véli, hogy minden egyes intézményt egyenként kell vizsgálni, figyelembe véve az egyes intézmények szükségleteit és sajátos helyzetét; |
| --- | --- |

76.

aggodalmának ad hangot az összes uniós intézményt érintő nominális befagyasztásra irányuló tanácsi álláspontot illetően; úgy véli, hogy minden egyes intézményt egyenként kell vizsgálni, figyelembe véve az egyes intézmények szükségleteit és sajátos helyzetét;

| 77. | üdvözli az intézmények arra irányuló erőfeszítéseit, hogy további megtakarításokat érjenek el, és korlátozzák költségvetésüket; rámutat, hogy a 2013. évi költségvetésük szintje magában foglalja Horvátország csatlakozásának költségeit és a fizetések 2003-ra vonatkozó 1,7 %-os kiigazítását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy Horvátország csatlakozásának költségeit nem szabad az intézmények költségvetésének növekedéseként értékelni, hanem egy új tagállam uniós csatlakozásához kapcsolódó indokolt finanszírozásnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

77.

üdvözli az intézmények arra irányuló erőfeszítéseit, hogy további megtakarításokat érjenek el, és korlátozzák költségvetésüket; rámutat, hogy a 2013. évi költségvetésük szintje magában foglalja Horvátország csatlakozásának költségeit és a fizetések 2003-ra vonatkozó 1,7 %-os kiigazítását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy Horvátország csatlakozásának költségeit nem szabad az intézmények költségvetésének növekedéseként értékelni, hanem egy új tagállam uniós csatlakozásához kapcsolódó indokolt finanszírozásnak kell tekinteni;

| 78. | kiemeli, hogy az intézmények által 2012 tavasza és ősze között elért további megtakarítások következtében az előirányzatok jelenleg nagyon alacsony szinten vannak; meggyőződése, hogy szinte egyáltalán nincs tartalékkeret a jogi kötelezettségekből adódóan esetlegesen felmerülő újabb, elkerülhetetlen kiadásokra; |
| --- | --- |

78.

kiemeli, hogy az intézmények által 2012 tavasza és ősze között elért további megtakarítások következtében az előirányzatok jelenleg nagyon alacsony szinten vannak; meggyőződése, hogy szinte egyáltalán nincs tartalékkeret a jogi kötelezettségekből adódóan esetlegesen felmerülő újabb, elkerülhetetlen kiadásokra;

| 79. | úgy véli, hogy a költségvetési hatóságnak biztosítania kell az előirányzatok olyan szintjét, amely garantálja az intézmények zökkenőmentes működését és a jogi kötelezettségek tiszteletben tartását, valamint magas szintű igazgatást tesz lehetővé az uniós polgárok szolgálatára; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy a költségvetési hatóságnak biztosítania kell az előirányzatok olyan szintjét, amely garantálja az intézmények zökkenőmentes működését és a jogi kötelezettségek tiszteletben tartását, valamint magas szintű igazgatást tesz lehetővé az uniós polgárok szolgálatára;

I. szakasz –
     
  Európai Parlament

Általános háttér

| 80. | emlékeztet rá, hogy a 2013-ra vonatkozó becsléseinek (7) elfogadásakor kitartott amellett, hogy szigorú ellenőrzés alatt kell tartani a költségvetést, és a költségvetési eljárás folyamán további megtakarítási lehetőségeket kell azonosítani; |
| --- | --- |

80.

emlékeztet rá, hogy a 2013-ra vonatkozó becsléseinek (7) elfogadásakor kitartott amellett, hogy szigorú ellenőrzés alatt kell tartani a költségvetést, és a költségvetési eljárás folyamán további megtakarítási lehetőségeket kell azonosítani;

| 81. | üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a 2012. szeptember 26-i egyeztetésen elért megállapodást; rámutat, hogy 2013. évi teljes költségvetése 1 750 463 939 euró, ami tehát a 2012. februári előzetes költségvetési javaslattervezethez képest 18,3 millió eurós nettó csökkenést jelent; |
| --- | --- |

81.

üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a 2012. szeptember 26-i egyeztetésen elért megállapodást; rámutat, hogy 2013. évi teljes költségvetése 1 750 463 939 euró, ami tehát a 2012. februári előzetes költségvetési javaslattervezethez képest 18,3 millió eurós nettó csökkenést jelent;

| 82. | rámutat, hogy 2013. évi költségvetésének szintje Horvátország csatlakozásának költségeivel együtt 1,9 %-kal haladja meg a 2012-es költségvetést; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi 1,9 %-os inflációs szint miatt ez reálértéken a működési költségvetés csökkenését jelenti, a közelmúltban kapott új hatáskörök, az új álláshelyek és fellépések, Horvátország csatlakozásának finanszírozása, valamint a 2014-es választások előkészítéséhez kapcsolódó költségek ellenére; |
| --- | --- |

82.

rámutat, hogy 2013. évi költségvetésének szintje Horvátország csatlakozásának költségeivel együtt 1,9 %-kal haladja meg a 2012-es költségvetést; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi 1,9 %-os inflációs szint miatt ez reálértéken a működési költségvetés csökkenését jelenti, a közelmúltban kapott új hatáskörök, az új álláshelyek és fellépések, Horvátország csatlakozásának finanszírozása, valamint a 2014-es választások előkészítéséhez kapcsolódó költségek ellenére;

| 83. | jóváhagyja a költségvetési javaslat alábbi kiigazításait:






  — | a rendkívüli tartalékalap előirányzatainak csökkentése, |
| --- | --- | --- |

83.

jóváhagyja a költségvetési javaslat alábbi kiigazításait:

—

a rendkívüli tartalékalap előirányzatainak csökkentése,

| — | a biztonsági szolgálat költségvetési szempontból semleges internalizálása, |
| --- | --- |

—

a biztonsági szolgálat költségvetési szempontból semleges internalizálása,

| — | az ikt-tevékenységek internalizálásának folytatása, és ennek következtében 30 új álláshely létrehozása a létszámtervben, költségvetési szempontból semleges módon (megtakarítások általi ellensúlyozás), |
| --- | --- |

—

az ikt-tevékenységek internalizálásának folytatása, és ennek következtében 30 új álláshely létrehozása a létszámtervben, költségvetési szempontból semleges módon (megtakarítások általi ellensúlyozás),

| — | az Európai Parlamenti Társulás előirányzatainak kiigazítása; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamenti Társulás előirányzatainak kiigazítása;

| 84. | ezenkívül 5,3 millió euróval csökkenti az Európai Történelem Háza előirányzatait; |
| --- | --- |

84.

ezenkívül 5,3 millió euróval csökkenti az Európai Történelem Háza előirányzatait;

| 85. | továbbá – elismerve, hogy Unió-szerte kihívást jelent a gazdasági helyzet – emlékeztet azon határozatra, amely szerint megbízatásuk lejártáig nem indexálják a képviselőknek járó egyéni juttatásokat; felhívja a figyelmet arra, hogy 2007 óta nem indexálták a személyzet kiküldetési ellátmányait, és megerősíti a 2012. évi költségvetésről szóló állásfoglalásában (8) rögzített határozatát, amely szerint az összes, utazáshoz kapcsolódó költségvetési soron csökkentést hajt végre; |
| --- | --- |

85.

továbbá – elismerve, hogy Unió-szerte kihívást jelent a gazdasági helyzet – emlékeztet azon határozatra, amely szerint megbízatásuk lejártáig nem indexálják a képviselőknek járó egyéni juttatásokat; felhívja a figyelmet arra, hogy 2007 óta nem indexálták a személyzet kiküldetési ellátmányait, és megerősíti a 2012. évi költségvetésről szóló állásfoglalásában (8) rögzített határozatát, amely szerint az összes, utazáshoz kapcsolódó költségvetési soron csökkentést hajt végre;

| 86. | üdvözli a Parlament költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentésben és a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben foglalt információkat és elemzéseket a 2011-ben alacsony szinten végrehajtott költségvetési sorokra vonatkozóan, és további hasonló, objektív elemzéseket kér a 2012-es költségvetéssel kapcsolatban annak érdekében, hogy könnyebben azonosítani lehessen a lehetséges jövőbeni megtakarításokat, amelyeket beruházásokkal kell ellensúlyozni, amennyiben az a Parlament megfelelő és zökkenőmentes működése szempontjából szükséges és hasznos; |
| --- | --- |

86.

üdvözli a Parlament költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentésben és a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben foglalt információkat és elemzéseket a 2011-ben alacsony szinten végrehajtott költségvetési sorokra vonatkozóan, és további hasonló, objektív elemzéseket kér a 2012-es költségvetéssel kapcsolatban annak érdekében, hogy könnyebben azonosítani lehessen a lehetséges jövőbeni megtakarításokat, amelyeket beruházásokkal kell ellensúlyozni, amennyiben az a Parlament megfelelő és zökkenőmentes működése szempontjából szükséges és hasznos;

A Parlament munkarendje

| 87. | úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek – mint minden közvetlenül választott parlamentnek – jogában kell állnia, hogy döntsön saját székhelyéről és munkarendjéről; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek – mint minden közvetlenül választott parlamentnek – jogában kell állnia, hogy döntsön saját székhelyéről és munkarendjéről;

| 88. | ezért kinyilvánítja, hogy a Parlament székhelyéről és a képviselők, illetve tisztviselők munkahelyéről magának a Parlamentnek kell döntenie; |
| --- | --- |

88.

ezért kinyilvánítja, hogy a Parlament székhelyéről és a képviselők, illetve tisztviselők munkahelyéről magának a Parlamentnek kell döntenie;

| 89. | sürgeti a költségvetési hatóság két ágát (a Tanácsot és a Parlamentet), hogy a pénzügyi megtakarítások elérése, valamint egy fenntarthatóbb, éghajlat- és környezetbarát megoldás előmozdítása érdekében a következő, 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keretről folytatandó tárgyalások során vesse fel az egyetlen székhely és a képviselők, illetve tisztviselők parlamenti munkahelyének kérdését; |
| --- | --- |

89.

sürgeti a költségvetési hatóság két ágát (a Tanácsot és a Parlamentet), hogy a pénzügyi megtakarítások elérése, valamint egy fenntarthatóbb, éghajlat- és környezetbarát megoldás előmozdítása érdekében a következő, 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keretről folytatandó tárgyalások során vesse fel az egyetlen székhely és a képviselők, illetve tisztviselők parlamenti munkahelyének kérdését;

| 90. | sürgeti a tagállamokat, hogy a Szerződés következő felülvizsgálatakor a 6. jegyzőkönyv módosításával vizsgálják felül a Parlament székhelyének és munkahelyeinek kérdését; |
| --- | --- |

90.

sürgeti a tagállamokat, hogy a Szerződés következő felülvizsgálatakor a 6. jegyzőkönyv módosításával vizsgálják felül a Parlament székhelyének és munkahelyeinek kérdését;

| 91. | ennek megtörténtéig felhívja a Tanácsot, hogy kezdje meg egy ütemterv kidolgozását a Parlamenttel az egyetlen székhelyre és a Parlament munkahelyszíneinek hatékonyabb használatára irányulóan, figyelembe véve az egyes munkahelyszínek és személyzeti munkafeltételek költségeit részletező konkrét, naprakész számadatokat, valamint a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi tényezőket, és azt 2013. június 30-ig egy jelentés keretében terjessze elő; |
| --- | --- |

91.

ennek megtörténtéig felhívja a Tanácsot, hogy kezdje meg egy ütemterv kidolgozását a Parlamenttel az egyetlen székhelyre és a Parlament munkahelyszíneinek hatékonyabb használatára irányulóan, figyelembe véve az egyes munkahelyszínek és személyzeti munkafeltételek költségeit részletező konkrét, naprakész számadatokat, valamint a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi tényezőket, és azt 2013. június 30-ig egy jelentés keretében terjessze elő;

| 92. | javasolja, hogy a Parlament szükségleteinek felülvizsgálatát figyelembe véve vizsgálják felül a luxemburgi hatóságok és a Parlament között a Luxemburgban dolgozó alkalmazottak számáról létrejött megállapodást; |
| --- | --- |

92.

javasolja, hogy a Parlament szükségleteinek felülvizsgálatát figyelembe véve vizsgálják felül a luxemburgi hatóságok és a Parlament között a Luxemburgban dolgozó alkalmazottak számáról létrejött megállapodást;

Közös munkacsoport

| 93. | üdvözli a Költségvetési Bizottság és az Elnökség közötti, a Parlament költségvetésével foglalkozó közös munkacsoport felállítását; határozottan támogatja a munkacsoport tevékenységét azon összehasonlító tanulmánnyal kapcsolatban, amely az Európai Parlament költségvetését összeveti az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának és tagállami parlamentek kiválasztott mintájának költségvetésével; emlékeztet rá, hogy a tanulmány a tervek szerint 2012 végére készül el; azt várja a tanulmánytól, hogy hosszú távú megtakarításokat érjen el a Parlament költségvetését tekintve, és elképzeléseket mutasson be a hatékonyság 2013-ban és az azt követő években történő fokozására vonatkozóan; |
| --- | --- |

93.

üdvözli a Költségvetési Bizottság és az Elnökség közötti, a Parlament költségvetésével foglalkozó közös munkacsoport felállítását; határozottan támogatja a munkacsoport tevékenységét azon összehasonlító tanulmánnyal kapcsolatban, amely az Európai Parlament költségvetését összeveti az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának és tagállami parlamentek kiválasztott mintájának költségvetésével; emlékeztet rá, hogy a tanulmány a tervek szerint 2012 végére készül el; azt várja a tanulmánytól, hogy hosszú távú megtakarításokat érjen el a Parlament költségvetését tekintve, és elképzeléseket mutasson be a hatékonyság 2013-ban és az azt követő években történő fokozására vonatkozóan;

| 94. | úgy véli, hogy a közös munkacsoportnak tükröznie kell a Parlamenten belüli demokratikus egyensúlyt; véleménye szerint a munkacsoportnak többek között további alternatívákat kellene mérlegelnie a képviselői regisztrációs iroda nyitvatartási idejével kapcsolatban, valamint intézkedéseket kellene mérlegelnie az olcsóbb és környezetbarátabb közlekedési módok használatának ösztönzése érdekében; továbbá felhívja a munkacsoportot, hogy a Parlament költségvetésén belüli közép- és hosszú távú strukturális és szervezési megtakarítások elérése érdekében tegyen jelentést a Költségvetési Bizottságnak és az Elnökségnek; |
| --- | --- |

94.

úgy véli, hogy a közös munkacsoportnak tükröznie kell a Parlamenten belüli demokratikus egyensúlyt; véleménye szerint a munkacsoportnak többek között további alternatívákat kellene mérlegelnie a képviselői regisztrációs iroda nyitvatartási idejével kapcsolatban, valamint intézkedéseket kellene mérlegelnie az olcsóbb és környezetbarátabb közlekedési módok használatának ösztönzése érdekében; továbbá felhívja a munkacsoportot, hogy a Parlament költségvetésén belüli közép- és hosszú távú strukturális és szervezési megtakarítások elérése érdekében tegyen jelentést a Költségvetési Bizottságnak és az Elnökségnek;

| 95. | üdvözli a közös munkacsoport azon javaslatát, hogy a választókerületi tevékenységekre fenntartott („türkiz”) hetek péntekén tartson zárva a képviselői regisztrációs iroda; |
| --- | --- |

95.

üdvözli a közös munkacsoport azon javaslatát, hogy a választókerületi tevékenységekre fenntartott („türkiz”) hetek péntekén tartson zárva a képviselői regisztrációs iroda;

| 96. | felhívja az Elnökséget, hogy haladéktalanul hajtsa végre a közös munkacsoport által meghatározott megtakarításokra irányuló javaslatokat; |
| --- | --- |

96.

felhívja az Elnökséget, hogy haladéktalanul hajtsa végre a közös munkacsoport által meghatározott megtakarításokra irányuló javaslatokat;

Utazások

| 97. | üdvözli a képviselők és a személyzet utazásaival kapcsolatos további megtakarításokra irányuló erőfeszítéseket; megállapítja, hogy megtakarításokat sikerült elérni a személyzet kiküldetésekhez kapcsolódó kiadásai terén; megjegyzi, hogy a vonatkozó költségvetési sor 2012-ben csökkent, és hogy ezeket a megtakarításokat a jobb gazdálkodás, a videokonferencia alkalmazása és a kiküldetések számának csökkentése tette lehetővé; |
| --- | --- |

97.

üdvözli a képviselők és a személyzet utazásaival kapcsolatos további megtakarításokra irányuló erőfeszítéseket; megállapítja, hogy megtakarításokat sikerült elérni a személyzet kiküldetésekhez kapcsolódó kiadásai terén; megjegyzi, hogy a vonatkozó költségvetési sor 2012-ben csökkent, és hogy ezeket a megtakarításokat a jobb gazdálkodás, a videokonferencia alkalmazása és a kiküldetések számának csökkentése tette lehetővé;

| 98. | felhívja az igazgatást, hogy értékelje a „fapados” utazási piacon belüli fejleményeket, hogy naprakész információkkal rendelkezzen az új fejleményekről, és használjon ki minden megtakarítási lehetőséget; továbbá kéri az igazgatást, hogy tegye lehetővé és ösztönözze a fapados légitársaságok igénybevételét és a rugalmas turistaosztályú („flexible economy”) jegyek vásárlását; úgy véli, hogy további intézkedéseket kell mérlegelni a képviselők által vásárolt business osztályú repülőjegyek számának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

98.

felhívja az igazgatást, hogy értékelje a „fapados” utazási piacon belüli fejleményeket, hogy naprakész információkkal rendelkezzen az új fejleményekről, és használjon ki minden megtakarítási lehetőséget; továbbá kéri az igazgatást, hogy tegye lehetővé és ösztönözze a fapados légitársaságok igénybevételét és a rugalmas turistaosztályú („flexible economy”) jegyek vásárlását; úgy véli, hogy további intézkedéseket kell mérlegelni a képviselők által vásárolt business osztályú repülőjegyek számának csökkentése érdekében;

Információtechnológia/utazás

| 99. | megjegyzi, hogy a videokonferencia fokozott (+ 56,6 %) alkalmazásának köszönhetően az utazások terén 2011-ben elért megtakarítások összege 1,4 millió euróra becsülhető; úgy véli, hogy további megtakarítások érhetők el a kiküldetési költségek tekintetében a kiküldetések videokonferenciákkal való fokozatos felváltása révén, ami a Parlament szénlábnyomát is csökkentené; ezért kéri, hogy legkésőbb 2013 februárjára álljanak rendelkezésre a Parlament igazgatása által arra vonatkozóan készített elemzés eredményei, hogy milyen további berendezésekre van szükség a videokonferenciákhoz; |
| --- | --- |

99.

megjegyzi, hogy a videokonferencia fokozott (+ 56,6 %) alkalmazásának köszönhetően az utazások terén 2011-ben elért megtakarítások összege 1,4 millió euróra becsülhető; úgy véli, hogy további megtakarítások érhetők el a kiküldetési költségek tekintetében a kiküldetések videokonferenciákkal való fokozatos felváltása révén, ami a Parlament szénlábnyomát is csökkentené; ezért kéri, hogy legkésőbb 2013 februárjára álljanak rendelkezésre a Parlament igazgatása által arra vonatkozóan készített elemzés eredményei, hogy milyen további berendezésekre van szükség a videokonferenciákhoz;

Ingatlanok

| 100. | meggyőződve annak jelentőségéről átlátható döntéshozatali folyamatot szorgalmaz az ingatlanpolitika területén, a Költségvetési Bizottság szoros és nyílt együttműködésével; |
| --- | --- |

100.

meggyőződve annak jelentőségéről átlátható döntéshozatali folyamatot szorgalmaz az ingatlanpolitika területén, a Költségvetési Bizottság szoros és nyílt együttműködésével;

| 101. | kellő időben tájékoztatást vár a következő években sorra kerülő felújítási munkálatokkal és irodaáthelyezésekkel kapcsolatos főtitkári észrevételekről és azok ütemezéséről; hangsúlyozza a megfelelő tervezés fontosságát és annak jelentőségét, hogy a megfelelő szakaszban belefoglalják az előirányzatokat a költségvetésbe; |
| --- | --- |

101.

kellő időben tájékoztatást vár a következő években sorra kerülő felújítási munkálatokkal és irodaáthelyezésekkel kapcsolatos főtitkári észrevételekről és azok ütemezéséről; hangsúlyozza a megfelelő tervezés fontosságát és annak jelentőségét, hogy a megfelelő szakaszban belefoglalják az előirányzatokat a költségvetésbe;

Fordítás

| 102. | ismételten hangsúlyozza, hogy a fordítással kapcsolatos megtakarítások nem veszélyeztethetik a többnyelvűséget; felhívja a figyelmet arra, hogy a fordítások minőségét és az érintett szolgálatok munkakörülményeit meg kell védeni; |
| --- | --- |

102.

ismételten hangsúlyozza, hogy a fordítással kapcsolatos megtakarítások nem veszélyeztethetik a többnyelvűséget; felhívja a figyelmet arra, hogy a fordítások minőségét és az érintett szolgálatok munkakörülményeit meg kell védeni;

IV. szakasz –
     
  Bíróság

| 103. | megjegyzi, hogy a jelentős szerkezeti változások és az ügyek számának folyamatos emelkedése ellenére a Bizottság 1,56 %-ra korlátozta működési költségvetésének növelését (a horvát csatlakozáshoz kapcsolódó 1,49 %-on kívül); |
| --- | --- |

103.

megjegyzi, hogy a jelentős szerkezeti változások és az ügyek számának folyamatos emelkedése ellenére a Bizottság 1,56 %-ra korlátozta működési költségvetésének növelését (a horvát csatlakozáshoz kapcsolódó 1,49 %-on kívül);

| 104. | ezért az ellenőrök ajánlásainak megfelelően – az eljárási késedelmek megelőzése érdekében – visszaállítja a fordításra, valamint az információtechnológiai erőforrásokra szánt előirányzatokat; |
| --- | --- |

104.

ezért az ellenőrök ajánlásainak megfelelően – az eljárási késedelmek megelőzése érdekében – visszaállítja a fordításra, valamint az információtechnológiai erőforrásokra szánt előirányzatokat;

| 105. | részben visszaállítja az illetményeket, az átalányjellegű csökkentés mértékét pedig 4,5 %-ban állapítja meg, hogy a Bíróság megfelelően el tudja látni feladatait; ezenkívül részben visszaállítja a karbantartásra és energiára szánt előirányzatokat; |
| --- | --- |

105.

részben visszaállítja az illetményeket, az átalányjellegű csökkentés mértékét pedig 4,5 %-ban állapítja meg, hogy a Bíróság megfelelően el tudja látni feladatait; ezenkívül részben visszaállítja a karbantartásra és energiára szánt előirányzatokat;

| 106. | támogatja a Bíróság alapokmányának folyamatban lévő felülvizsgálatát, és vállalja, hogy az ehhez kapcsolódó esetleges költségvetés-módosításokat haladéktalanul napirendre veszi; |
| --- | --- |

106.

támogatja a Bíróság alapokmányának folyamatban lévő felülvizsgálatát, és vállalja, hogy az ehhez kapcsolódó esetleges költségvetés-módosításokat haladéktalanul napirendre veszi;

V. szakasz –
     
  Számvevőszék

| 107. | megállapítja, hogy a Számvevőszék 2013-ban 9 álláshellyel csökkenti létszámtervét; ezért a Számvevőszék stratégiájának végrehajtásával és a tervezett ellenőrzési jelentések elkészítésével kapcsolatos kockázatok mérséklése érdekében visszaállítja az eredeti, 1,8 %-os átalányjellegű csökkentést; emellett a horvát csatlakozáshoz kapcsolódó munkaerő-felvételre szánt előirányzatokat visszaállítja a költségvetési tervezet szintjére; |
| --- | --- |

107.

megállapítja, hogy a Számvevőszék 2013-ban 9 álláshellyel csökkenti létszámtervét; ezért a Számvevőszék stratégiájának végrehajtásával és a tervezett ellenőrzési jelentések elkészítésével kapcsolatos kockázatok mérséklése érdekében visszaállítja az eredeti, 1,8 %-os átalányjellegű csökkentést; emellett a horvát csatlakozáshoz kapcsolódó munkaerő-felvételre szánt előirányzatokat visszaállítja a költségvetési tervezet szintjére;

VI. szakasz –
     
  Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 108. | részben visszaállítja az illetményeket és a juttatásokat, 5,5 %-os átalányjellegű csökkentést alkalmazva, ami még mindig csökkenést jelent a jelenlegi betöltöttségi arányhoz képest; részben visszaállítja a Tanács által önkényesen csökkentett előirányzatokat, például a Hivatalos Laphoz kapcsolódó kiadások és az olyan működési költségek tekintetében, mint a tolmácsolás, amelyeket már 2012-ben a 2009-es teljesítési szintre csökkentettek; |
| --- | --- |

108.

részben visszaállítja az illetményeket és a juttatásokat, 5,5 %-os átalányjellegű csökkentést alkalmazva, ami még mindig csökkenést jelent a jelenlegi betöltöttségi arányhoz képest; részben visszaállítja a Tanács által önkényesen csökkentett előirányzatokat, például a Hivatalos Laphoz kapcsolódó kiadások és az olyan működési költségek tekintetében, mint a tolmácsolás, amelyeket már 2012-ben a 2009-es teljesítési szintre csökkentettek;

| 109. | teljes egészében visszaállítja az éves lízingdíjak kifizetésére elkülönített előirányzatokat, amelyek meglévő szerződéseken alapuló jogi kötelezettségekhez kapcsolódnak, és a belga infláció alapján kiszámított éves indexálás tárgyát képezik; |
| --- | --- |

109.

teljes egészében visszaállítja az éves lízingdíjak kifizetésére elkülönített előirányzatokat, amelyek meglévő szerződéseken alapuló jogi kötelezettségekhez kapcsolódnak, és a belga infláció alapján kiszámított éves indexálás tárgyát képezik;

VII. szakasz –
     
  Régiók Bizottsága

| 110. | részben visszaállítja a Régiók Bizottsága előirányzatait, hogy teljesíteni tudja meglévő szerződéses és jogi kötelezettségeit az éves lízingdíjak és a személyzet bére tekintetében; megjegyzi, hogy a Tanács által a bérek és a juttatások terén végrehajtott drasztikus csökkentés azt jelentené, hogy ezen intézményre kétszeresen alkalmazzák az 1 %-os létszámcsökkentést (amelyet a költségvetési tervezet már tartalmaz); |
| --- | --- |

110.

részben visszaállítja a Régiók Bizottsága előirányzatait, hogy teljesíteni tudja meglévő szerződéses és jogi kötelezettségeit az éves lízingdíjak és a személyzet bére tekintetében; megjegyzi, hogy a Tanács által a bérek és a juttatások terén végrehajtott drasztikus csökkentés azt jelentené, hogy ezen intézményre kétszeresen alkalmazzák az 1 %-os létszámcsökkentést (amelyet a költségvetési tervezet már tartalmaz);

VIII. szakasz –
     
  Európai ombudsman

| 111. | tudomásul veszi az európai ombudsman költségvetésének 3,49 %-os emelkedését; megjegyzi, hogy e növekedés egy része elkerülhetetlen bérleti díjakhoz kapcsolódik; visszaállítja a korábban megüresedett álláshelyek betöltéséhez szükséges, bérekre és juttatásokra vonatkozó előirányzatokat; |
| --- | --- |

111.

tudomásul veszi az európai ombudsman költségvetésének 3,49 %-os emelkedését; megjegyzi, hogy e növekedés egy része elkerülhetetlen bérleti díjakhoz kapcsolódik; visszaállítja a korábban megüresedett álláshelyek betöltéséhez szükséges, bérekre és juttatásokra vonatkozó előirányzatokat;

IX. szakasz –
     
  Európai adatvédelmi biztos

| 112. | teljes egészében visszaállítja európai adatvédelmi biztos költségvetését; megjegyzi, hogy annak emelkedése megfelel az előre jelzett inflációs rátának; visszaállít két álláshelyet és a vonatkozó előirányzatokat, amelyek az intézmény alapvető tevékenységeinek ellátását hivatottak segíteni; |
| --- | --- |

112.

teljes egészében visszaállítja európai adatvédelmi biztos költségvetését; megjegyzi, hogy annak emelkedése megfelel az előre jelzett inflációs rátának; visszaállít két álláshelyet és a vonatkozó előirányzatokat, amelyek az intézmény alapvető tevékenységeinek ellátását hivatottak segíteni;

X. szakasz –
     
  Európai Külügyi Szolgálat

| 113. | megállapítja, hogy az EKSZ viszonylag új, kiépülőben lévő intézmény, és hogy annak hálózatát még erősíteni kell az Unió politikai prioritásainak teljesítése érdekében, valamint hogy a 141 küldöttséggel rendelkező EKSZ az uniós intézmények között egyedülálló módon ki van téve a harmadik országokon belüli inflációnak és az árfolyam-ingadozásoknak; |
| --- | --- |

113.

megállapítja, hogy az EKSZ viszonylag új, kiépülőben lévő intézmény, és hogy annak hálózatát még erősíteni kell az Unió politikai prioritásainak teljesítése érdekében, valamint hogy a 141 küldöttséggel rendelkező EKSZ az uniós intézmények között egyedülálló módon ki van téve a harmadik országokon belüli inflációnak és az árfolyam-ingadozásoknak;

| 114. | üdvözli, hogy az EKSZ 2013-ra nominális szinten számos költségvetési soron befagyasztotta előirányzatait, más sorokon pedig célzott csökkentéseket hajtott végre, amely megtakarítások 2012-es költségvetésének 1,3 %-át is elérhetik; |
| --- | --- |

114.

üdvözli, hogy az EKSZ 2013-ra nominális szinten számos költségvetési soron befagyasztotta előirányzatait, más sorokon pedig célzott csökkentéseket hajtott végre, amely megtakarítások 2012-es költségvetésének 1,3 %-át is elérhetik;

| 115. | megállapítja, hogy az EKSZ önmérsékletet tanúsít azzal, hogy 2013-as létszámtervében nem hoz létre új álláshelyeket; |
| --- | --- |

115.

megállapítja, hogy az EKSZ önmérsékletet tanúsít azzal, hogy 2013-as létszámtervében nem hoz létre új álláshelyeket;

| 116. | rámutat, hogy az EKSZ költségvetésének javasolt növelésére szükség van a személyzettel kapcsolatos szerződéses kiadások fedezéséhez és egyéb jogi kötelezettségek teljesítéséhez, valamint az EKSZ kiemelt fontosságú országokban való jelenlétével kapcsolatos politikai elvárásoknak való megfeleléshez; |
| --- | --- |

116.

rámutat, hogy az EKSZ költségvetésének javasolt növelésére szükség van a személyzettel kapcsolatos szerződéses kiadások fedezéséhez és egyéb jogi kötelezettségek teljesítéséhez, valamint az EKSZ kiemelt fontosságú országokban való jelenlétével kapcsolatos politikai elvárásoknak való megfeleléshez;

| 117. | ezért elutasítja a Tanács azon határozatát, amely nominálisan a 2012-es szinten befagyasztaná az EKSZ költségvetését, és az általános pénzügyi háttérre tekintettel megfelelő emelést javasol; |
| --- | --- |

117.

ezért elutasítja a Tanács azon határozatát, amely nominálisan a 2012-es szinten befagyasztaná az EKSZ költségvetését, és az általános pénzügyi háttérre tekintettel megfelelő emelést javasol;

| 118. | visszavonja a Tanács által végrehajtott csökkentéseket, amelyek a tisztviselők létszámának csökkentését vonnák maguk után, és ellentmondanának az EKSZ létrehozása óta annak érdekében tett erőfeszítéseknek, hogy a megnövekedett működési követelmények teljesítése érdekében személyzetet vegyenek fel és csoportosítsanak át; |
| --- | --- |

118.

visszavonja a Tanács által végrehajtott csökkentéseket, amelyek a tisztviselők létszámának csökkentését vonnák maguk után, és ellentmondanának az EKSZ létrehozása óta annak érdekében tett erőfeszítéseknek, hogy a megnövekedett működési követelmények teljesítése érdekében személyzetet vegyenek fel és csoportosítsanak át;

| 119. | visszaállítja a hatályos bérleti szerződések és a Bizottsággal, illetve a Tanáccsal kötött, szolgálati szintű megállapodások teljesítéséhez, valamint a megörökölt, elavult és egymást átfedő informatikai rendszerek fokozatosan lecseréléséhez és ésszerűsítéséhez szükséges előirányzatokat; |
| --- | --- |

119.

visszaállítja a hatályos bérleti szerződések és a Bizottsággal, illetve a Tanáccsal kötött, szolgálati szintű megállapodások teljesítéséhez, valamint a megörökölt, elavult és egymást átfedő informatikai rendszerek fokozatosan lecseréléséhez és ésszerűsítéséhez szükséges előirányzatokat;

*

* *

| 120. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

120.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0077.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0109.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0289.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0109.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0461.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/77

---

2012. október 23., keddA bizottságok elnökségi tagjainak választhatósága (az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésének értelmezése)

P7_TA(2012)0363

Az Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a bizottságok elnökségi tagjainak választhatóságáról (az eljárási szabályzat 191. cikke (1) bekezdésének értelmezése)

2014/C 68 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2012. szeptember 18-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2012. szeptember 18-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy az eljárási szabályzata 191. cikkének (1) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „Csak a bizottság 186. cikk szerint megválasztott tagjai választhatók az adott bizottság elnökségi tagjának.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az eljárási szabályzata 191. cikkének (1) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:

„Csak a bizottság 186. cikk szerint megválasztott tagjai választhatók az adott bizottság elnökségi tagjának.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. október 23., kedd

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/78 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/78

---

2012. október 23., keddA hozzáadottérték-adó alapú saját forrás *

P7_TA(2012)0361

Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó alapú saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0737 – C7-0504/2011 – 2011/0333(CNS))

2014/C 68 E/11

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0737), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0737),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0504/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0504/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikkére,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2/2012. sz. véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2/2012. sz. véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló 2007. március 29-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló 2007. március 29-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítő 2012. október 23-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítő 2012. október 23-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0316/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0316/2012),

| A. | mivel a Szerződés világosan meghatározza, hogy az Unió költségvetését teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni; |
| --- | --- |

A.

mivel a Szerződés világosan meghatározza, hogy az Unió költségvetését teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni;

| B. | mivel a fent említett 2012. június 13-i, elsöprő többséggel elfogadott állásfoglalásában a Parlament üdvözölte a Bizottság által 2011. június 29-én előterjesztett, a saját források rendszerének reformjáról szóló jogalkotási javaslatokat, többek között a pénzügyi tranzakciós adóra (FTT) és az új uniós héára mint saját forrásokra tett javaslatokat, amelyek célja, hogy 2020-ra 40 %-ra csökkentsék a tagállamok GNI-alapú hozzájárulását az uniós költségvetéshez, ily módon járulva hozzá a tagállamok konszolidációs törekvéseihez; |
| --- | --- |

B.

mivel a fent említett 2012. június 13-i, elsöprő többséggel elfogadott állásfoglalásában a Parlament üdvözölte a Bizottság által 2011. június 29-én előterjesztett, a saját források rendszerének reformjáról szóló jogalkotási javaslatokat, többek között a pénzügyi tranzakciós adóra (FTT) és az új uniós héára mint saját forrásokra tett javaslatokat, amelyek célja, hogy 2020-ra 40 %-ra csökkentsék a tagállamok GNI-alapú hozzájárulását az uniós költségvetéshez, ily módon járulva hozzá a tagállamok konszolidációs törekvéseihez;

| C. | mivel a fent említett, 2012. október 23-i állásfoglalásában a Parlament kifejezésre juttatta, határozottan úgy véli, hogy a héa a saját forrásokról szóló szükséges politikai megállapodás egyik feltétele, valamint hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodással együtt a héának mint saját forrásnak a reformjáról, valamint a reform végrehajtásának módjairól szóló megállapodást kell kötni; |
| --- | --- |

C.

mivel a fent említett, 2012. október 23-i állásfoglalásában a Parlament kifejezésre juttatta, határozottan úgy véli, hogy a héa a saját forrásokról szóló szükséges politikai megállapodás egyik feltétele, valamint hogy a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodással együtt a héának mint saját forrásnak a reformjáról, valamint a reform végrehajtásának módjairól szóló megállapodást kell kötni;

| D. | mivel első alkalommal fordul elő, hogy a Szerződés megköveteli a Parlament egyetértését az uniós saját források rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedéseket illetően, és mivel a Parlament világosan kifejezte azon akaratát, hogy e tekintetben élni kíván előjogával a saját források rendszerének reformjáról szóló tárgyalások során; |
| --- | --- |

D.

mivel első alkalommal fordul elő, hogy a Szerződés megköveteli a Parlament egyetértését az uniós saját források rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedéseket illetően, és mivel a Parlament világosan kifejezte azon akaratát, hogy e tekintetben élni kíván előjogával a saját források rendszerének reformjáról szóló tárgyalások során;

| E. | mivel a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a saját források reformjára irányuló bizottsági javaslatról szóló véleményében üdvözölte az új, héaalapú saját forrással kapcsolatos javaslatot (6); |
| --- | --- |

E.

mivel a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a saját források reformjára irányuló bizottsági javaslatról szóló véleményében üdvözölte az új, héaalapú saját forrással kapcsolatos javaslatot (6);

| F. | mivel a Parlament több alkalommal is megerősítette azt az álláspontját, hogy meg kell reformálni az Unió saját forrásainak rendszerét, különösen a meglévő héaalapú források tekintetében, azzal a céllal, hogy visszatérjenek e forrás eredeti elképzeléséhez, azaz hogy valódi saját forrás, ne pedig pusztán statisztikai eszköz legyen (7); |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament több alkalommal is megerősítette azt az álláspontját, hogy meg kell reformálni az Unió saját forrásainak rendszerét, különösen a meglévő héaalapú források tekintetében, azzal a céllal, hogy visszatérjenek e forrás eredeti elképzeléséhez, azaz hogy valódi saját forrás, ne pedig pusztán statisztikai eszköz legyen (7);

| G. | mivel a Parlament üdvözli a héaszámítási módszer egyszerűsítésére tett kísérletet és azt, hogy a Bizottság javaslata javítja a héaalapú saját források átláthatóságát; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament üdvözli a héaszámítási módszer egyszerűsítésére tett kísérletet és azt, hogy a Bizottság javaslata javítja a héaalapú saját források átláthatóságát;

| H. | mivel a Parlament a héára vonatkozó új javaslat egyik legnagyobb erősségének annak átláthatóságát, valamennyi tagállamban az adófizetőkkel szembeni igazságosságát, az egyszerűség javítását és azt a potenciált tartja, hogy a jövőben az Unió költségvetésében közvetlenül jelentkező valódi saját forrássá válhat; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament a héára vonatkozó új javaslat egyik legnagyobb erősségének annak átláthatóságát, valamennyi tagállamban az adófizetőkkel szembeni igazságosságát, az egyszerűség javítását és azt a potenciált tartja, hogy a jövőben az Unió költségvetésében közvetlenül jelentkező valódi saját forrássá válhat;

| I. | mivel a Parlament úgy véli, hogy minden valódi saját forrásnak közvetlenül az uniós költségvetést kell gyarapítania; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament úgy véli, hogy minden valódi saját forrásnak közvetlenül az uniós költségvetést kell gyarapítania;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat a héaalapú saját források további reformjára, hogy azok már a 2014–2020-as időszakban vagy a saját források rendszerének további felülvizsgálata során közvetlenül az uniós költségvetést gyarapítsák; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat a héaalapú saját források további reformjára, hogy azok már a 2014–2020-as időszakban vagy a saját források rendszerének további felülvizsgálata során közvetlenül az uniós költségvetést gyarapítsák;

| 5. | a héa jövőjéről szóló bizottsági zöld könyv gyakorlati nyomon követését kéri, valamint olyan konkrét intézkedések meghozatalára szólít fel, amelyek biztosítják a héarendszerek magasabb fokú harmonizációját a tagállamokban, mivel csak egy ilyen harmonizáció képes megteremteni az alapot ahhoz, hogy a héa valódi saját forrássá váljon, amely a jövőben közvetlenül az Unió költségvetésébe folyik be; |
| --- | --- |

5.

a héa jövőjéről szóló bizottsági zöld könyv gyakorlati nyomon követését kéri, valamint olyan konkrét intézkedések meghozatalára szólít fel, amelyek biztosítják a héarendszerek magasabb fokú harmonizációját a tagállamokban, mivel csak egy ilyen harmonizáció képes megteremteni az alapot ahhoz, hogy a héa valódi saját forrássá váljon, amely a jövőben közvetlenül az Unió költségvetésébe folyik be;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 112., 2012.4.18., 1. o.

(2)  HL C 27. E, 2008.1.31., 214. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0266.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0245.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0360.

(6)  A Régiók Bizottsága által a 2011. december 14–15-i 93. plenáris ülésen elfogadott vélemény a 2014–2020-as új többéves pénzügyi keretről.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által a 2012. március 29-i plenáris ülésen elfogadott vélemény a saját források rendszeréről.

(7)  Lásd az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről szóló, 2007. március 29-i európai parlamenti állásfoglalást

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/80 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/80

---

2012. október 23., keddAz Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok ***I

P7_TA(2012)0362

Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

2014/C 68 E/12

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0815),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 322. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0016/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 322. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0016/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2011. január 25-én felülvizsgált és naprakésszé tett 3/2010. (1) és 6/2010. (2) sz. véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2011. január 25-én felülvizsgált és naprakésszé tett 3/2010. (1) és 6/2010. (2) sz. véleményére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. július 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. július 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és a Külügyi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és a Külügyi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0325/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt, a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos kérdésekről és a költségvetési rendelet 195. cikkéről szóló közös nyilatkozatokat, valamint az Európai Parlament ezen állásfoglaláshoz csatolt, az említett rendelet 18. cikkéről szóló nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt, a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos kérdésekről és a költségvetési rendelet 195. cikkéről szóló közös nyilatkozatokat, valamint az Európai Parlament ezen állásfoglaláshoz csatolt, az említett rendelet 18. cikkéről szóló nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 145., 2010.6.3., 1. o.

(2)  HL C 334., 2010.12.10, 1. o.

(3)  Ez az álláspont a 2011. október 26-án elfogadott módosítások helyébe lép (Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0465).

---

2012. október 23., keddP7_TC1-COD(2010)0395

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 966/2012/EU rendelet.)

---

2012. október 23., keddA jogalkotási állásfoglalás melléklete

A)   Együttes nyilatkozat a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos kérdésekről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások kimeneteléből adódóan szükségessé váló módosítások beillesztése érdekében a költségvetési rendeletet felülvizsgálja, többek között az alábbi kérdéseket illetően:

| — | a sürgősségisegély-tartalékra, valamint az európai összekapcsolódási eszköz keretében finanszírozott projektekre vonatkozó átviteli szabályok; |
| --- | --- |

—

a sürgősségisegély-tartalékra, valamint az európai összekapcsolódási eszköz keretében finanszírozott projektekre vonatkozó átviteli szabályok;

| — | a fel nem használt előirányzatok és a költségvetési egyenleg átvitele, valamint a kifizetési és kötelezettségvállalási tartalékokba történő bevezetésükre irányuló, kapcsolódó javaslat; |
| --- | --- |

—

a fel nem használt előirányzatok és a költségvetési egyenleg átvitele, valamint a kifizetési és kötelezettségvállalási tartalékokba történő bevezetésükre irányuló, kapcsolódó javaslat;

| — | az Európai Fejlesztési Alap felvételének lehetősége az Unió költségvetésébe; |
| --- | --- |

—

az Európai Fejlesztési Alap felvételének lehetősége az Unió költségvetésébe;

| — | a dohánytermékek illegális kereskedelme elleni fellépés kapcsán kötött megállapodások révén befolyó összegek kezelése. |
| --- | --- |

—

a dohánytermékek illegális kereskedelme elleni fellépés kapcsán kötött megállapodások révén befolyó összegek kezelése.

B)   Együttes nyilatkozat az épületekkel kapcsolatos kiadásokról a 195. cikkel összefüggésben

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy:

| 1. | a 195. cikk (4) bekezdésében említett korai előrejelzési eljárás és a 195. cikk (5) bekezdésében említett előzetes jóváhagyási eljárás nem alkalmazandó az ingyenesen vagy jelképes áron történő ingatlanszerzésre; |
| --- | --- |

1.

a 195. cikk (4) bekezdésében említett korai előrejelzési eljárás és a 195. cikk (5) bekezdésében említett előzetes jóváhagyási eljárás nem alkalmazandó az ingyenesen vagy jelképes áron történő ingatlanszerzésre;

| 2. | a 195. cikkben az „épületekre” való utalás kizárólag nem lakáscélú épületekre vonatkozik. Az Európai Parlament és a Tanács információkat kérhet lakáscélú épületekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

a 195. cikkben az „épületekre” való utalás kizárólag nem lakáscélú épületekre vonatkozik. Az Európai Parlament és a Tanács információkat kérhet lakáscélú épületekkel kapcsolatban;

| 3. | rendkívüli vagy sürgető politikai körülmények esetén a harmadik országbeli uniós küldöttségekkel vagy irodákkal kapcsolatos ingatlanprojektekre vonatkozó, a 195. cikk (4) bekezdésében említett információkat a 195. cikk (5) bekezdése szerinti ingatlanprojekttel együtt is be lehet nyújtani; ilyen esetekben az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy az első adandó alkalommal foglalkozik az ingatlanprojekt ügyével; |
| --- | --- |

3.

rendkívüli vagy sürgető politikai körülmények esetén a harmadik országbeli uniós küldöttségekkel vagy irodákkal kapcsolatos ingatlanprojektekre vonatkozó, a 195. cikk (4) bekezdésében említett információkat a 195. cikk (5) bekezdése szerinti ingatlanprojekttel együtt is be lehet nyújtani; ilyen esetekben az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy az első adandó alkalommal foglalkozik az ingatlanprojekt ügyével;

| 4. | a 195. cikk (5) és (6) bekezdésében említett előzetes jóváhagyási eljárás nem alkalmazandó az ingatlanprojekt részletes költségeinek és finanszírozásának értékeléséhez szükséges előkészítő szerződésekre, illetve tanulmányokra; |
| --- | --- |

4.

a 195. cikk (5) és (6) bekezdésében említett előzetes jóváhagyási eljárás nem alkalmazandó az ingatlanprojekt részletes költségeinek és finanszírozásának értékeléséhez szükséges előkészítő szerződésekre, illetve tanulmányokra;

| 5. | a 195. cikk (7) bekezdésének ii–iv. pontjában említett 750 000 EUR, illetve 3 000 000 EUR küszöbérték magában foglalja az épület belső kialakítását; bérleti szerződések esetén ezek a küszöbértékek a rezsi nélküli bérleti díjra vonatkoznak, de magukban foglalják az épület belső kialakításához kapcsolódó költségeket; |
| --- | --- |

5.

a 195. cikk (7) bekezdésének ii–iv. pontjában említett 750 000 EUR, illetve 3 000 000 EUR küszöbérték magában foglalja az épület belső kialakítását; bérleti szerződések esetén ezek a küszöbértékek a rezsi nélküli bérleti díjra vonatkoznak, de magukban foglalják az épület belső kialakításához kapcsolódó költségeket;

| 6. | a 195. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett kiadás nem tartalmazza a rezsit; |
| --- | --- |

6.

a 195. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett kiadás nem tartalmazza a rezsit;

| 7. | a Bizottságnak egy évvel a költségvetési rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően jelentést kell tennie a 195. cikkben említett eljárások alkalmazásáról. |
| --- | --- |

7.

a Bizottságnak egy évvel a költségvetési rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően jelentést kell tennie a 195. cikkben említett eljárások alkalmazásáról.

C)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a 195. cikk (3) bekezdéséről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy ezzel egyenértékű rendelkezéseket vezessenek be az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott szervek költségvetési keretrendeletében.

D)   Az Európai Parlament nyilatkozata

A Belgium által az Európai Parlamentnek 2010 elején visszafizetett, és ingatlanprojektekre előirányzott 85,9 millió eurós összeget külső címzett bevételnek kell tekinteni a költségvetési rendelet 18. cikke értelmében.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/82 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/82

---

2012. október 23., keddA 4/2012. számú költségvetés-módosítás: saját források, kockázatmegosztó eszközök, EuroGlobe

P7_TA(2012)0364

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14059/2012 – C7-0305/2012 – 2012/2127(BUD))

2014/C 68 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310. és 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310. és 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által 2012. június 20-án benyújtott, az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2012)0340), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2012. június 20-án benyújtott, az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2012)0340),

| — | tekintettel a Tanács által 2012. szeptember 24-én elfogadott, a 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (14059/2012 – C7-0305/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2012. szeptember 24-én elfogadott, a 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (14059/2012 – C7-0305/2012),

| — | tekintettel az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett tagállamok esetében a kockázatmegosztó eszközökre vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. május 22-i 423/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett tagállamok esetében a kockázatmegosztó eszközökre vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. május 22-i 423/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0308/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0308/2012),

| A. | mivel a 2012-es általános költségvetéshez fűzött, 4/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja hármas, nevezetesen négy új költségvetési tétel létrehozása a pénzügyi előirányzatok újbóli felosztására az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a 2007–2013 közötti időszakra szóló Kohéziós Alap kockázatmegosztó eszközökre szánt juttatásai legfeljebb 10 %-ának erejéig, a saját források előrejelzésének felülvizsgálata és költségvetésének tervezése, ami megváltoztatja az uniós költségvetés saját forrásaihoz való tagállami hozzájárulások megoszlását, és a 16 03 05 01. (Előkészítő intézkedés – EuroGlobe) költségvetési tételen szereplő kifizetési előirányzatok vonatkozásában a gondolatjel (–) „p.m.” bejegyzéssel való felváltása egy átcsoportosítás lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012-es általános költségvetéshez fűzött, 4/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet célja hármas, nevezetesen négy új költségvetési tétel létrehozása a pénzügyi előirányzatok újbóli felosztására az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a 2007–2013 közötti időszakra szóló Kohéziós Alap kockázatmegosztó eszközökre szánt juttatásai legfeljebb 10 %-ának erejéig, a saját források előrejelzésének felülvizsgálata és költségvetésének tervezése, ami megváltoztatja az uniós költségvetés saját forrásaihoz való tagállami hozzájárulások megoszlását, és a 16 03 05 01. (Előkészítő intézkedés – EuroGlobe) költségvetési tételen szereplő kifizetési előirányzatok vonatkozásában a gondolatjel (–) „p.m.” bejegyzéssel való felváltása egy átcsoportosítás lehetővé tétele érdekében;

| B. | mivel a saját források kiigazítása a tradicionális saját forrásokkal (TOR), a héa- és a GNI-alappal kapcsolatos előrejelzés felülvizsgálatából, a költségvetési egyensúlyhiányt az Egyesült Királyság javára kiigazító, 2008-at, 2010-et és 2011-et érintő korrekcióból (brit korrekció), valamint Ausztriának, Németországnak, Hollandiának és Svédországnak a brit korrekció finanszírozásából vállalt, a szokásos részesedés negyedére csökkentett részesedéséből származik, mely csökkenést a többi tagállam finanszírozza, az Egyesült Királyság kivételével; |
| --- | --- |

B.

mivel a saját források kiigazítása a tradicionális saját forrásokkal (TOR), a héa- és a GNI-alappal kapcsolatos előrejelzés felülvizsgálatából, a költségvetési egyensúlyhiányt az Egyesült Királyság javára kiigazító, 2008-at, 2010-et és 2011-et érintő korrekcióból (brit korrekció), valamint Ausztriának, Németországnak, Hollandiának és Svédországnak a brit korrekció finanszírozásából vállalt, a szokásos részesedés negyedére csökkentett részesedéséből származik, mely csökkenést a többi tagállam finanszírozza, az Egyesült Királyság kivételével;

| C. | mivel a 4/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet lehetővé teszi, hogy a kockázatmegosztó eszközök javára az uniós támogatásokból befolyó, a kohéziós politikából finanszírozott bevételeket és megmaradt összegeket az érintett tagállam kérésére hozzá lehessen adni a tagállam által a kohéziós politika keretében a következő évre kapott pénzügyi juttatásokhoz; |
| --- | --- |

C.

mivel a 4/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet lehetővé teszi, hogy a kockázatmegosztó eszközök javára az uniós támogatásokból befolyó, a kohéziós politikából finanszírozott bevételeket és megmaradt összegeket az érintett tagállam kérésére hozzá lehessen adni a tagállam által a kohéziós politika keretében a következő évre kapott pénzügyi juttatásokhoz;

| D. | mivel a 4/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet teljes mértékben összhangban áll a költségvetési rendeletnek az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott módosításaival, különösen annak 131. cikkével; |
| --- | --- |

D.

mivel a 4/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet teljes mértékben összhangban áll a költségvetési rendeletnek az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott módosításaival, különösen annak 131. cikkével;

| 1. | tudomásul veszi a 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | úgy ítéli meg, hogy a kohéziós politikából a meghatározandó pénzügyi eszközökbe való minden átcsoportosítást a 423/2012/EU rendeletben foglaltak szerint megfelelően indokolni és ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

2.

úgy ítéli meg, hogy a kohéziós politikából a meghatározandó pénzügyi eszközökbe való minden átcsoportosítást a 423/2012/EU rendeletben foglaltak szerint megfelelően indokolni és ellenőrizni kell;

| 3. | megköveteli, hogy a 2. pontban meghatározott bármely átcsoportosítás indítása előtt a Bizottság tájékoztassa a költségvetési hatóságot; |
| --- | --- |

3.

megköveteli, hogy a 2. pontban meghatározott bármely átcsoportosítás indítása előtt a Bizottság tájékoztassa a költségvetési hatóságot;

| 4. | rendszeres és részletes tájékoztatást kér a csökkentendő működési programokról, a végrehajtandó pénzügyi eszközökről és a támogatandó projektekről, amelyet továbbítani kell a Parlament részére; |
| --- | --- |

4.

rendszeres és részletes tájékoztatást kér a csökkentendő működési programokról, a végrehajtandó pénzügyi eszközökről és a támogatandó projektekről, amelyet továbbítani kell a Parlament részére;

| 5. | módosítás nélkül jóváhagyja a 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

5.

módosítás nélkül jóváhagyja a 4/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 6. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2012. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 4/2012. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 56., 2012.2.29.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 133., 2012.5.23., 1. o.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/84 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/84

---

2012. október 23., keddErdészeti szaporítóanyagok ***I

P7_TA(2012)0367

Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2008/971/EK tanácsi határozatnak az erdészeti szaporítóanyagoknak a határozat hatálya alá tartozó „minősített” kategóriába történő besorolása, és az engedélyezést és az előállítás ellenőrzését végző hatóságok nevének frissítése céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0355 – C7-0175/2012 – (2012/0172(COD))

2014/C 68 E/14

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0355), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0355),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0175/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0175/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. szeptember 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0277/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0277/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2012. október 23., keddP7_TC1-COD(2012)0172

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a 2008/971/EK tanácsi határozatnak az erdészeti szaporítóanyagoknak a „minősített” kategóriába történő besorolása, és az engedélyezést és az előállítás ellenőrzését végző hatóságok nevének frissítése céljából történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1104/2012/EU határozat.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/85 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/85

---

2012. október 23., keddA polgárok európai éve (2013) ***I

P7_TA(2012)0368

Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a polgárok európai évéről (2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0489 – C7-0217/2011 – 2011/0217(COD))

2014/C 68 E/15

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0489), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0489),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 21. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0217/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 21. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0217/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0271/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0271/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 137. o.

---

2012. október 23., keddP7_TC1-COD(2011)0217

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a polgárok európai évéről (2013) szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1093/2012/EU határozat.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/86 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/86

---

2012. október 23., keddLeonard Orban számvevőszéki taggá történő kinevezése

P7_TA(2012)0374

Az Európai Parlament 2012. október 23-i határozata a Leonard Orbannak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0153/2012 – 2012/0805(NLE))

2014/C 68 E/16

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0153/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0153/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0296/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0296/2012),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2012. szeptember 26-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának jelölt személyt, |
| --- | --- |

B.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2012. szeptember 26-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának jelölt személyt,

| 1. | kedvezőtlen véleményt nyilvánít a Tanács Leonard Orban számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvezőtlen véleményt nyilvánít a Tanács Leonard Orban számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/87

---

2012. október 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: „EGF/2012/001 IE/Talk Talk” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0375

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország „EGF/2012/001 IE/Talk Talk” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0423 – C7-0204/2012 – 2012/2157(BUD))

2014/C 68 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0423 – C7-0204/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0423 – C7-0204/2012),

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0322/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0322/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az Alap igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az Alap igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Írország a Talk Talk Broadband Services (Ireland) Limited (a továbbiakban „Talk Talk”) vállalatnál és három írországi beszállítójánál történt 592 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 432 támogatásra jogosult) támogatást igényelt; |
| --- | --- |

D.

mivel Írország a Talk Talk Broadband Services (Ireland) Limited (a továbbiakban „Talk Talk”) vállalatnál és három írországi beszállítójánál történt 592 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 432 támogatásra jogosult) támogatást igényelt;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Írország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Írország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy az ír hatóságok 2012. február 29-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. május 15-án további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság 2012. július 27-én értékelte a kérelmet; üdvözli, hogy az értékelési folyamat és a további információk Írország általi benyújtása gyorsan és megfelelően zajlott; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy az ír hatóságok 2012. február 29-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. május 15-án további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság 2012. július 27-én értékelte a kérelmet; üdvözli, hogy az értékelési folyamat és a további információk Írország általi benyújtása gyorsan és megfelelően zajlott;

| 3. | rámutat, hogy a Talk Talk létesítmény Waterford City külterületén, Írország NUTS III délkeleti régiójában helyezkedett el, és hogy az ország többi részéhez képest a délkeleti régióban az átlagnál folyamatosan magasabb volt a munkanélküliség szintje; ezen túlmenően, a régió pénzügyi és gazdasági válság miatt aránytalanul rossz helyzetbe került; 2007 óta például a régió munkanélküliségi mutatója 4,9 %-ról 2011-ben a 14,3 %-os országos átlaghoz képest 18,2 %-ra ugrott; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a Talk Talk létesítmény Waterford City külterületén, Írország NUTS III délkeleti régiójában helyezkedett el, és hogy az ország többi részéhez képest a délkeleti régióban az átlagnál folyamatosan magasabb volt a munkanélküliség szintje; ezen túlmenően, a régió pénzügyi és gazdasági válság miatt aránytalanul rossz helyzetbe került; 2007 óta például a régió munkanélküliségi mutatója 4,9 %-ról 2011-ben a 14,3 %-os országos átlaghoz képest 18,2 %-ra ugrott;

| 4. | megjegyzi, hogy az elbocsátásokra a dél-keleti régióban került sor, ahol a foglalkoztatási arány a 2007–2011 közötti időszakban 62,7 %-ról 58,1 %-ra esett, és ahol a munkanélküliség aránya meghaladja az országos átlagot; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az elbocsátásokra a dél-keleti régióban került sor, ahol a foglalkoztatási arány a 2007–2011 közötti időszakban 62,7 %-ról 58,1 %-ra esett, és ahol a munkanélküliség aránya meghaladja az országos átlagot;

| 5. | sajnálatát fejezi ki a Talk Talk azon döntése miatt, hogy szövetséget köt három nem európai uniós nagy szolgáltatóval, és a munka nagy része átruházásra kerül, ami az EU ipari munkahelyeire és az Európa 2020 stratégiára nézve hátrányos stratégiát tükröz; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki a Talk Talk azon döntése miatt, hogy szövetséget köt három nem európai uniós nagy szolgáltatóval, és a munka nagy része átruházásra kerül, ami az EU ipari munkahelyeire és az Európa 2020 stratégiára nézve hátrányos stratégiát tükröz;

| 6. | rámutat, hogy már két korábbi alkalommal történtek elbocsátások a Talk Talk-nál (2010. áprilisában, valamint 2011. áprilisában), és mindkét alkalommal körülbelül 50 személyt bocsátottak el; ezekre az elbocsátásokra azonban úgy tekintettek, mint a menedzsmentet érintő, szerkezet-átalakító tevékenységekre, amelyek lehetővé teszik, hogy a waterfordi telepet közvetlenül az egyesült királysági székhelyről működtessék. ezen túlmenően, a waterfordi Talk Talk központba irányuló hívások számának csökkenését 40 %-osra becsülték; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy már két korábbi alkalommal történtek elbocsátások a Talk Talk-nál (2010. áprilisában, valamint 2011. áprilisában), és mindkét alkalommal körülbelül 50 személyt bocsátottak el; ezekre az elbocsátásokra azonban úgy tekintettek, mint a menedzsmentet érintő, szerkezet-átalakító tevékenységekre, amelyek lehetővé teszik, hogy a waterfordi telepet közvetlenül az egyesült királysági székhelyről működtessék. ezen túlmenően, a waterfordi Talk Talk központba irányuló hívások számának csökkenését 40 %-osra becsülték;

| 7. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez igazítsák, különösen mivel az elbocsátott munkavállalók többsége vevőszolgálati és technikai támogatási munkakörben dolgozott; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez igazítsák, különösen mivel az elbocsátott munkavállalók többsége vevőszolgálati és technikai támogatási munkakörben dolgozott;

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Talk Talk váratlanul a waterfordi telephely bezárása mellett döntött, a munkavállalóknak pedig csak 30 napos felmondást adott, és nem tette lehetővé a leépítési terv rendes megtárgyalását, sem pedig a szociális partnerek bevonását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szociális partnereket nem vonták be az EGAA-kérelem megtervezésébe és elkészítésébe, mivel a Talk Talk-nál nem voltak szakszervezetek; megjegyzi azonban, hogy az érintett munkavállalókkal közvetlen konzultációt folytattak; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Talk Talk váratlanul a waterfordi telephely bezárása mellett döntött, a munkavállalóknak pedig csak 30 napos felmondást adott, és nem tette lehetővé a leépítési terv rendes megtárgyalását, sem pedig a szociális partnerek bevonását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szociális partnereket nem vonták be az EGAA-kérelem megtervezésébe és elkészítésébe, mivel a Talk Talk-nál nem voltak szakszervezetek; megjegyzi azonban, hogy az érintett munkavállalókkal közvetlen konzultációt folytattak;

| 9. | üdvözli az ír hatóságok azon döntését, hogy már 2011. szeptember 7-én, jóval a költségvetési hatóságnak a támogatás biztosítására vonatkozó döntését megelőzően megkezdik az összehangolt csomag végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az ír hatóságok azon döntését, hogy már 2011. szeptember 7-én, jóval a költségvetési hatóságnak a támogatás biztosítására vonatkozó döntését megelőzően megkezdik az összehangolt csomag végrehajtását;

| 10. | megjegyzi, hogy az ír hatóságok az EGAA végrehajtásával kapcsolatos időbeli korlátokra panaszkodnak, ami miatt nem tudnak a 24 hónapos végrehajtási időszaknál hosszabb képzéseket biztosítani; üdvözli, hogy a megcélzott munkavállalók számára gyorsított bachelor szintű képzést alakítottak ki, amely megoldást jelent az azonosított készségbeli hiányosságokra, és amely az EGAA végrehajtási időszakán belül lezárulhat; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az ír hatóságok az EGAA végrehajtásával kapcsolatos időbeli korlátokra panaszkodnak, ami miatt nem tudnak a 24 hónapos végrehajtási időszaknál hosszabb képzéseket biztosítani; üdvözli, hogy a megcélzott munkavállalók számára gyorsított bachelor szintű képzést alakítottak ki, amely megoldást jelent az azonosított készségbeli hiányosságokra, és amely az EGAA végrehajtási időszakán belül lezárulhat;

| 11. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 12. | sajnálja, hogy az EGAA-rendelet lehetővé teszi, hogy az EGAA-támogatás helyettesítse a nemzeti jogszabályok alapján előírt szociális jóléti kifizetéseket; hangsúlyozza, hogy a finanszírozást elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra és a vállalkozói készségek előmozdítására kell fordítani, kiegészítve a nemzeti intézmények tevékenységét, nem pedig helyettesítve azon munkanélküli segélyek vagy más egyéb szociális jóléti kifizetését, amelyek a nemzeti jogszabályok szerint a nemzeti intézmények hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

12.

sajnálja, hogy az EGAA-rendelet lehetővé teszi, hogy az EGAA-támogatás helyettesítse a nemzeti jogszabályok alapján előírt szociális jóléti kifizetéseket; hangsúlyozza, hogy a finanszírozást elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra és a vállalkozói készségek előmozdítására kell fordítani, kiegészítve a nemzeti intézmények tevékenységét, nem pedig helyettesítve azon munkanélküli segélyek vagy más egyéb szociális jóléti kifizetését, amelyek a nemzeti jogszabályok szerint a nemzeti intézmények hatáskörébe tartoznak;

| 13. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

13.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 14. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 16. | megállapítja, hogy az Alapból finanszírozandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaggal kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy az Alapból finanszírozandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaggal kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 17. | üdvözli, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az Alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az Alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 18. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 19. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

19.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország „EGF/2012/001 IE/Talk Talk” referenciaszámú kérelme)

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/685/EU határozat szövegével)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/90

---

2012. október 23., keddAz európai globalizációs alkalmazkodási alap: „EGF/2011/015 SE/AstraZeneca” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0376

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Svédország „EGF/2011/015 SE/AstraZeneca” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0396 – C7-0191/2012 – 2012/2155(BUD))

2014/C 68 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0396 – C7-0191/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0396 – C7-0191/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0325/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0325/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Svédország az AstraZeneca gyógyszeripari vállalatnál történt 987 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 700 támogatásra jogosult) támogatást kért; |
| --- | --- |

D.

mivel Svédország az AstraZeneca gyógyszeripari vállalatnál történt 987 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 700 támogatásra jogosult) támogatást kért;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Svédország pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Svédország pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján;

| 2. | örömmel fogadja a svéd kormány EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó ezen igényét, bár e tagállam ellenzi az EGAA fenntartását 2013 után; |
| --- | --- |

2.

örömmel fogadja a svéd kormány EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó ezen igényét, bár e tagállam ellenzi az EGAA fenntartását 2013 után;

| 3. | megjegyzi, hogy a svéd hatóságok 2011. december 23-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. április 16-án további információkkal egészítettek ki, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. július 16-án tette hozzáférhetővé; üdvözli, hogy az értékelési folyamat és a további információk Svédország általi benyújtása gyorsan és megfelelően zajlott; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a svéd hatóságok 2011. december 23-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. április 16-án további információkkal egészítettek ki, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. július 16-án tette hozzáférhetővé; üdvözli, hogy az értékelési folyamat és a további információk Svédország általi benyújtása gyorsan és megfelelően zajlott;

| 4. | megjegyzi, hogy az érintett vállalatok a 290 svéd település közül négyben találhatók, és hogy a munkavállalók többségének elbocsátására a dél-svéd Lundban került sor; az AstraZeneca telephelyének megszüntetése nagy teher Lundra nézve és az egész gyógyszeripari ágazatot érinti; ez a fejlemény negatív hatással van a régió munkaerőpiacának egyensúlyára; a 2009. januárjától 2011. novemberéig terjedő időszakban a munkanélküliség valamennyi érintett településen megnőtt: Lundban 2 467-ről 3 025-re, Umeåban 3 725-ről 4 539-re Sodertaljeben 3 100-ról 5 555-re, Mölndalban 1 458-ról 1 663-ra nőtt a munkanélküliek száma; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az érintett vállalatok a 290 svéd település közül négyben találhatók, és hogy a munkavállalók többségének elbocsátására a dél-svéd Lundban került sor; az AstraZeneca telephelyének megszüntetése nagy teher Lundra nézve és az egész gyógyszeripari ágazatot érinti; ez a fejlemény negatív hatással van a régió munkaerőpiacának egyensúlyára; a 2009. januárjától 2011. novemberéig terjedő időszakban a munkanélküliség valamennyi érintett településen megnőtt: Lundban 2 467-ről 3 025-re, Umeåban 3 725-ről 4 539-re Sodertaljeben 3 100-ról 5 555-re, Mölndalban 1 458-ról 1 663-ra nőtt a munkanélküliek száma;

| 5. | megjegyzi, hogy Svédország a gyógyászati kutatásban erős pozíciót töltött be, és az AstraZeneca vállalatnál történt kollektív elbocsátások nem voltak előreláthatóak; a generikus gyógyszerek egyre mérvadóbb szerepéből, valamint a kutatási és fejlesztési tevékenységek Európán kívülre történő kiszervezéséből kifolyólag a gyógyszeripari ágazat helyzetének romlása ugyan előrelátható volt, az AstraZeneca vállalatra gyakorolt negatív hatás az előrejelzéseknél azonban sokkal súlyosabbnak bizonyult; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy Svédország a gyógyászati kutatásban erős pozíciót töltött be, és az AstraZeneca vállalatnál történt kollektív elbocsátások nem voltak előreláthatóak; a generikus gyógyszerek egyre mérvadóbb szerepéből, valamint a kutatási és fejlesztési tevékenységek Európán kívülre történő kiszervezéséből kifolyólag a gyógyszeripari ágazat helyzetének romlása ugyan előrelátható volt, az AstraZeneca vállalatra gyakorolt negatív hatás az előrejelzéseknél azonban sokkal súlyosabbnak bizonyult;

| 6. | megjegyzi, hogy az AstraZeneca a lundi telephelyen végzett K+F tevékenységeket a mölndali telephelyre helyezte át; kérdezi, hogy az elbocsátás helyett felajánlották-e a lundi munkaválalók bármelyike számára is a kibővített mölndali telephelyen való foglalkoztatást; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az AstraZeneca a lundi telephelyen végzett K+F tevékenységeket a mölndali telephelyre helyezte át; kérdezi, hogy az elbocsátás helyett felajánlották-e a lundi munkaválalók bármelyike számára is a kibővített mölndali telephelyen való foglalkoztatást;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a svéd hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2011. október 26-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a svéd hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2011. október 26-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik;

| 8. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez igazítsák, különösen mivel az elbocsátott munkavállalók többsége tudományos szakmunkatársi és műszerészi munkakörben dolgozott; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez igazítsák, különösen mivel az elbocsátott munkavállalók többsége tudományos szakmunkatársi és műszerészi munkakörben dolgozott;

| 9. | megjegyzi, hogy az AstraZenecától elbocsátott dolgozók magasan képzettek és iskolázottak, ezért sajátos megközelítést igényelnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a svéd kormány nem ad tájékoztatást arról, hogy mely területekre tervezték a képzési intézkedéseket és a pályaorientációs tanácsadást, és hogy ezeket hozzáigazították-e az elbocsátások által érintett helyi munkaerőpiacokhoz, és ha igen, hogyan; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az AstraZenecától elbocsátott dolgozók magasan képzettek és iskolázottak, ezért sajátos megközelítést igényelnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a svéd kormány nem ad tájékoztatást arról, hogy mely területekre tervezték a képzési intézkedéseket és a pályaorientációs tanácsadást, és hogy ezeket hozzáigazították-e az elbocsátások által érintett helyi munkaerőpiacokhoz, és ha igen, hogyan;

| 10. | üdvözli, hogy a szociális partnerek részt vettek az EGAA-kérelemről folyó megbeszéléseken, és várhatóan részt fognak venni az EGAA-támogatás végrehajtását felügyelő irányítócsoport munkájában; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a szociális partnerek részt vettek az EGAA-kérelemről folyó megbeszéléseken, és várhatóan részt fognak venni az EGAA-támogatás végrehajtását felügyelő irányítócsoport munkájában;

| 11. | üdvözli, hogy a svéd hatóságok az EGAA által támogatott tevékenységekkel foglalkozó tudatosságnövelő kampány megszervezését tervezik; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a svéd hatóságok az EGAA által támogatott tevékenységekkel foglalkozó tudatosságnövelő kampány megszervezését tervezik;

| 12. | megjegyzi, hogy az összehangolt csomag számos részvételi ösztönzőt irányoz elő az intézkedésekben való közreműködés elősegítésére: 7 170 EUR álláskeresési támogatás (átlagosan 6 havi részvétellel számítva), 500 EUR mobilitást segítő támogatás; emlékeztet arra, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzési és munkakeresési, valamint képzési programokra kell fordítani ahelyett, hogy az közvetlenül hozzájáruljon a munkanélküli ellátásokhoz, amelyek a nemzeti intézmények felelősségi körébe tartoznak; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az összehangolt csomag számos részvételi ösztönzőt irányoz elő az intézkedésekben való közreműködés elősegítésére: 7 170 EUR álláskeresési támogatás (átlagosan 6 havi részvétellel számítva), 500 EUR mobilitást segítő támogatás; emlékeztet arra, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzési és munkakeresési, valamint képzési programokra kell fordítani ahelyett, hogy az közvetlenül hozzájáruljon a munkanélküli ellátásokhoz, amelyek a nemzeti intézmények felelősségi körébe tartoznak;

| 13. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából, különösen az elbocsátásokra való felkészülési tevékenységet és az EGAA-kérelmek elkészítésének határidőit illetően; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából, különösen az elbocsátásokra való felkészülési tevékenységet és az EGAA-kérelmek elkészítésének határidőit illetően;

| 14. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az európai globalizációs alkalmazkodási alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb, láthatóbb és jobban nyomon követhető legyen; |
| --- | --- |

14.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az európai globalizációs alkalmazkodási alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb, láthatóbb és jobban nyomon követhető legyen;

| 15. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 17. | megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 18. | üdvözli, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására;

| 19. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/682/EU határozat szövegével).

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/93 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/93

---

2012. október 23., keddAz európai globalizációs alkalmazkodási alap: „EGF/2011/019 ES/Galícia Metal” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0377

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország „EGF/2011/019 ES/Galícia Metal” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0451 – C7-0214/2012 – 2012/2160(BUD))

2014/C 68 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0451 – C7-0214/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0451 – C7-0214/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0323/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0323/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Spanyolország Galícia (ES11) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 25. ágazatban („Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek és berendezések”) (3) működő 35 vállalatnál történt 878 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 450 az EGAA-ból való támogatásra jogosult) támogatást kért; |
| --- | --- |

D.

mivel Spanyolország Galícia (ES11) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 25. ágazatban („Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek és berendezések”) (3) működő 35 vállalatnál történt 878 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 450 az EGAA-ból való támogatásra jogosult) támogatást kért;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján;

| 2. | megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok 2011. december 28-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. május 28-án további információkkal egészítettek ki, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. augusztus 9-én tette hozzáférhetővé; megállapítja, hogy a kérelem elbírálási folyamata gyorsabb is lehetett volna; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a spanyol hatóságok 2011. december 28-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. május 28-án további információkkal egészítettek ki, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. augusztus 9-én tette hozzáférhetővé; megállapítja, hogy a kérelem elbírálási folyamata gyorsabb is lehetett volna;

| 3. | megjegyzi, hogy a hajógyártáshoz kacsolódó ágazatban bekövetkezett elbocsátások tovább rontják Galícia régió nehéz foglalkoztatási helyzetét; megállapítja, hogy Galíciában hagyományosan a halászat, valamint az autóipar, a textilipar, a terméskő kitermelése és a hajógyárak jelentik a legjelentősebb gazdasági ágazatokat; a válság hatása miatt azonban az elbocsátott munkavállalóknak a munka világába történő visszatérésére vonatkozó esélyek ezen a területen csekély bizakodásra adnak okot; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a hajógyártáshoz kacsolódó ágazatban bekövetkezett elbocsátások tovább rontják Galícia régió nehéz foglalkoztatási helyzetét; megállapítja, hogy Galíciában hagyományosan a halászat, valamint az autóipar, a textilipar, a terméskő kitermelése és a hajógyárak jelentik a legjelentősebb gazdasági ágazatokat; a válság hatása miatt azonban az elbocsátott munkavállalóknak a munka világába történő visszatérésére vonatkozó esélyek ezen a területen csekély bizakodásra adnak okot;

| 4. | megjegyzi, hogy a régió nehéz foglalkoztatottsági helyzetben van, mivel 2011 végén a munkanélküliségi ráta a nők esetében elérte a 18 %-ot, a férfiak esetében pedig a 16,32 %-ot; üdvözli, hogy az EGAA-ra a helyi munkaerőpiacok támogatásának hatékony eszközeként tekintenek, és hogy a régió már nyújtott be EGAA-támogatás iránti kérelmet (EGF/2010/003 ES Galícia/Textilipar); |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a régió nehéz foglalkoztatottsági helyzetben van, mivel 2011 végén a munkanélküliségi ráta a nők esetében elérte a 18 %-ot, a férfiak esetében pedig a 16,32 %-ot; üdvözli, hogy az EGAA-ra a helyi munkaerőpiacok támogatásának hatékony eszközeként tekintenek, és hogy a régió már nyújtott be EGAA-támogatás iránti kérelmet (EGF/2010/003 ES Galícia/Textilipar);

| 5. | megjegyzi, hogy bár a hajógyártó ágazat fellendülésére vonatkozó uniós szintű előrejelzés meglehetősen bizakodó volt, 2011-ben az új megrendelések váratlanul 43 %-kal visszaestek; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy bár a hajógyártó ágazat fellendülésére vonatkozó uniós szintű előrejelzés meglehetősen bizakodó volt, 2011-ben az új megrendelések váratlanul 43 %-kal visszaestek;

| 6. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 23-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 23-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik;

| 7. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 8. | üdvözli, hogy a regionális hatóságok párbeszédet kezdeményeztek a szociális partnerekkel a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának megtervezése és végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a regionális hatóságok párbeszédet kezdeményeztek a szociális partnerekkel a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának megtervezése és végrehajtása érdekében;

| 9. | üdvözli, hogy a szociális partnerek részt vettek az EGAA-kérelemmel kapcsolatos intézkedések tervezésében, és várhatóan részt fognak venni az intézkedések végrehajtásának nyomon követésében; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a szociális partnerek részt vettek az EGAA-kérelemmel kapcsolatos intézkedések tervezésében, és várhatóan részt fognak venni az intézkedések végrehajtásának nyomon követésében;

| 10. | megjegyzi, hogy az összehangolt csomag számos részvételi ösztönzőt irányoz elő az intézkedésekben való közreműködés elősegítésére: álláskeresési támogatás (400 EUR) (átalányösszeg), az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) irányuló ösztönzők (200 EUR), mobilitást segítő támogatás (180 EUR), munkahelyi képzési támogatás (300 EUR); emlékeztet arra, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzésre és munkakeresésre, valamint képzési programokra kell fordítani ahelyett, hogy az közvetlenül hozzájáruljon a munkanélküli ellátásokhoz, amelyek a nemzeti intézmények felelősségi körébe tartoznak; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az összehangolt csomag számos részvételi ösztönzőt irányoz elő az intézkedésekben való közreműködés elősegítésére: álláskeresési támogatás (400 EUR) (átalányösszeg), az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) irányuló ösztönzők (200 EUR), mobilitást segítő támogatás (180 EUR), munkahelyi képzési támogatás (300 EUR); emlékeztet arra, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzésre és munkakeresésre, valamint képzési programokra kell fordítani ahelyett, hogy az közvetlenül hozzájáruljon a munkanélküli ellátásokhoz, amelyek a nemzeti intézmények felelősségi körébe tartoznak;

| 11. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából, különösen a gazdaságban működő számos kis- és középvállalkozást illetően; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából, különösen a gazdaságban működő számos kis- és középvállalkozást illetően;

| 12. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a képzési intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás nem pontosítja, hogy a munkavállalók valószínűleg mely ágazatban találnak munkát, és hogy a csomagot hozzáigazították-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz; |
| --- | --- |

12.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a képzési intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás nem pontosítja, hogy a munkavállalók valószínűleg mely ágazatban találnak munkát, és hogy a csomagot hozzáigazították-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz;

| 13. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb, valamint jobban nyomon követhető legyen; |
| --- | --- |

13.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb, valamint jobban nyomon követhető legyen;

| 14. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil és hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil és hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 16. | megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 17. | üdvözli, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy – a Parlament többszöri kérését követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására;

| 18. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 19. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

19.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről; |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Spanyolország „EGF/2011/019 ES/ Galícia Metal” referenciaszámú kérelme)

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/683/EU határozat szövegével)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/96 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/96

---

2012. október 23., keddAz európai globalizációs alkalmazkodási alap: „EGF/2011/009 NL/Gelderland” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0378

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandia 41. ágazatot érintő „EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0395 – C7-0190/2012 – 2012/2154(BUD))

2014/C 68 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0395 – C7-0190/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0395 – C7-0190/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi, rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi, rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0334/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0334/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia a Gelderland (NL22) NUTS II szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban („Épületek építése”) (3) működő 54 vállalatnál történt 516 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 435 támogatásra jogosult) támogatást kért; |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a Gelderland (NL22) NUTS II szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban („Épületek építése”) (3) működő 54 vállalatnál történt 516 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 435 támogatásra jogosult) támogatást kért;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Hollandia pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Hollandia pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján;

| 2. | örömmel fogadja a holland kormány EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó ezen igényét, bár ugyanezen tagállam ellenezte a válság miatti eltérést a jelenlegi EGAA-t illetően, és álláspontjával veszélyezteti az EGAA 2013 utáni fennállását; |
| --- | --- |

2.

örömmel fogadja a holland kormány EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó ezen igényét, bár ugyanezen tagállam ellenezte a válság miatti eltérést a jelenlegi EGAA-t illetően, és álláspontjával veszélyezteti az EGAA 2013 utáni fennállását;

| 3. | megjegyzi, hogy a holland hatóságok 2011. december 15-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy ennek értékelését a Bizottság 2012. július 16-án tette hozzáférhetővé; megállapítja, hogy az értékelési folyamat és a további információknak a tagállam általi benyújtása gyorsabb is lehetett volna; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a holland hatóságok 2011. december 15-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy ennek értékelését a Bizottság 2012. július 16-án tette hozzáférhetővé; megállapítja, hogy az értékelési folyamat és a további információknak a tagállam általi benyújtása gyorsabb is lehetett volna;

| 4. | megjegyzi, hogy mivel az építőipar Gelderlandban jelentős ágazat, az elbocsátások hatása nagyban érezhető; az építőiparban viszonylag sokan dolgoznak (2011-ben mintegy 60 000 fő) a többi iparágazathoz képest, mint pl. a vegyipar (9 000 fő), az élelmiszeripar (15 000 fő), illetve a fém- és villamosipar (40 300 fő); 2011-ben Gelderlandban a munkanélküliségi ráta 5,9 % volt, ami a holland átlagnál valamivel magasabb; 2010-ben az építőipari ágazatban 4 100 munkahely szűnt meg (6,5 %-os csökkenés); a fiatalok munkanélkülisége 2011-ben 10 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy mivel az építőipar Gelderlandban jelentős ágazat, az elbocsátások hatása nagyban érezhető; az építőiparban viszonylag sokan dolgoznak (2011-ben mintegy 60 000 fő) a többi iparágazathoz képest, mint pl. a vegyipar (9 000 fő), az élelmiszeripar (15 000 fő), illetve a fém- és villamosipar (40 300 fő); 2011-ben Gelderlandban a munkanélküliségi ráta 5,9 % volt, ami a holland átlagnál valamivel magasabb; 2010-ben az építőipari ágazatban 4 100 munkahely szűnt meg (6,5 %-os csökkenés); a fiatalok munkanélkülisége 2011-ben 10 %-kal nőtt;

| 5. | megjegyzi, hogy Gelderland mintegy 2 millió lakossal Hollandia legnagyobb tartománya; a régió jól képzett lakossággal és 146 000 társasággal rendelkezik; az elbocsátott munkavállalók nagy része alapszakmákban dolgozott; ezért munkaerő-piaci visszailleszkedésüket továbbképzésekkel és oktatással kel előmozdítani; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy Gelderland mintegy 2 millió lakossal Hollandia legnagyobb tartománya; a régió jól képzett lakossággal és 146 000 társasággal rendelkezik; az elbocsátott munkavállalók nagy része alapszakmákban dolgozott; ezért munkaerő-piaci visszailleszkedésüket továbbképzésekkel és oktatással kel előmozdítani;

| 6. | megjegyzi azonban, hogy az Eurostat adatai szerint 2012 júliusában Hollandia országos munkanélküliségi rátája 5,3 %-os volt, ami a második legalacsonyabb az EU-ban; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi azonban, hogy az Eurostat adatai szerint 2012 júliusában Hollandia országos munkanélküliségi rátája 5,3 %-os volt, ami a második legalacsonyabb az EU-ban;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a holland hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a holland hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik;

| 8. | felhívja a figyelmet a – különösen az alapszakmákban dolgozó – munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez igazítsák; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet a – különösen az alapszakmákban dolgozó – munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést az elbocsátott munkavállalók szintjéhez és szükségleteihez igazítsák;

| 9. | üdvözli, hogy a szociális partnereket bevonják az általuk jóváhagyott szociális terv részét képező összehangolt csomag kialakításába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a szociális partnereket bevonják az általuk jóváhagyott szociális terv részét képező összehangolt csomag kialakításába és végrehajtásába;

| 10. | üdvözli, hogy az összehangolt csomagban szereplő modulokhoz a korábbi holland kérelmekhez viszonyítva részletes magyarázatokat fűztek; megjegyzi ugyanakkor, hogy igen magas a képzési célokra előirányzott 18 000 EUR/fő (75 munkavállalót érint) és az újra-elhelyezkedési támogatásra előirányzott 8 500 EUR/fő (150 munkavállalót érint) költség, és további tájékoztatást kér e két intézkedésről és az ezeket végrehajtó szereplőkről; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy az összehangolt csomagban szereplő modulokhoz a korábbi holland kérelmekhez viszonyítva részletes magyarázatokat fűztek; megjegyzi ugyanakkor, hogy igen magas a képzési célokra előirányzott 18 000 EUR/fő (75 munkavállalót érint) és az újra-elhelyezkedési támogatásra előirányzott 8 500 EUR/fő (150 munkavállalót érint) költség, és további tájékoztatást kér e két intézkedésről és az ezeket végrehajtó szereplőkről;

| 11. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket az egyetlen ágazaton belül, számos kkv-nál bekövetkezett tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából, különösen a jövőbeli rendeletben az önálló vállalkozók és a kkv-tulajdonosok EGAA-támogatásra való jogosultsága tekintetében, valamint a régiók és a tagállamok által annak érdekében alkalmazott megoldások vonatkozásában, hogy gyorsan benyújtsák az ágazatra vonatkozó, számos vállalatot lefedő kérelmeket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket az egyetlen ágazaton belül, számos kkv-nál bekövetkezett tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából, különösen a jövőbeli rendeletben az önálló vállalkozók és a kkv-tulajdonosok EGAA-támogatásra való jogosultsága tekintetében, valamint a régiók és a tagállamok által annak érdekében alkalmazott megoldások vonatkozásában, hogy gyorsan benyújtsák az ágazatra vonatkozó, számos vállalatot lefedő kérelmeket;

| 12. | üdvözli, hogy a tervek szerint az EGAA-hozzájárulást kizárólag aktív foglalkoztatási intézkedések (képzés és tanácsadás) megvalósítására, és nem segélyek fizetésére fogják fordítani; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a tervek szerint az EGAA-hozzájárulást kizárólag aktív foglalkoztatási intézkedések (képzés és tanácsadás) megvalósítására, és nem segélyek fizetésére fogják fordítani;

| 13. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

13.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 14. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a holland hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. január 1-jén megkezdik, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a holland hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. január 1-jén megkezdik, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt;

| 15. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 17. | megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 18. | üdvözli, hogy a 2012-es költségvetésben – a Parlament többszöri kérését követően – 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a 2012-es költségvetésben – a Parlament többszöri kérését követően – 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására;

| 19. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 22. | utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Hollandia 41. ágazatot érintő „EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction” referenciaszámú kérelme)

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/681/EU határozat szövegével.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/100 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/100

---

2012. október 23., keddAz európai globalizációs alkalmazkodási alap: „EGF/2011/021 NL/Zalco” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0379

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandia „EGF/2011/021 NL/Zalco” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0450 – C7-0220/2012 – 2012/2164(BUD))

2014/C 68 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0450 – C7-0220/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0450 – C7-0220/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0324/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0324/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai globalizációs alkalmazkodási alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akiket közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt bocsátottak el;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Hollandia a 2011. december 1–27. közötti rövid referencia-időszakban történt 616 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül mind támogatásra jogosult) – és amelyek közül 478 a Zalco Aluminium Zeeland Company NV-t, 18 pedig beszállítóját, az ECL Services Netherlands bv-t és 120 a Startot érintette – támogatást kért; |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia a 2011. december 1–27. közötti rövid referencia-időszakban történt 616 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül mind támogatásra jogosult) – és amelyek közül 478 a Zalco Aluminium Zeeland Company NV-t, 18 pedig beszállítóját, az ECL Services Netherlands bv-t és 120 a Startot érintette – támogatást kért;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Hollandia pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Hollandia pénzügyi hozzájárulásra jogosult az említett rendelet alapján;

| 2. | örömmel fogadja a holland kormány EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó ezen igényét, bár ugyanezen tagállam ellenezte a válság miatti eltérést a jelenlegi EGAA-t illetően, és álláspontjával veszélyezteti az EGAA 2013 utáni fennállását; |
| --- | --- |

2.

örömmel fogadja a holland kormány EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó ezen igényét, bár ugyanezen tagállam ellenezte a válság miatti eltérést a jelenlegi EGAA-t illetően, és álláspontjával veszélyezteti az EGAA 2013 utáni fennállását;

| 3. | megjegyzi, hogy a holland hatóságok 2011. december 28-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy ennek értékelését a Bizottság 2012. augusztus 9-án tette hozzáférhetővé; sajnálja, hogy az értékelés sok időt vett igénybe; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a holland hatóságok 2011. december 28-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy ennek értékelését a Bizottság 2012. augusztus 9-án tette hozzáférhetővé; sajnálja, hogy az értékelés sok időt vett igénybe;

| 4. | megjegyzi, hogy az elbocsátásokkal érintett terület Zeeland NUTS II. szintű régiójában, Hollandia délnyugati részében található; Zeeland kisméretű munkaerőpiacnak tekinthető: Hollandián belül periferikus elhelyezkedése, hatalmas víz alatti területekkel rendelkező határrégió jellege és sok szigetre bomló nagy kiterjedése miatt Zeeland megközelíthetősége és a mobilitás meglehetősen korlátozott; az elbocsátott munkavállalók egy viszonylag kicsi, megközelítőleg 50 000 főt számláló városban élnek, így az elbocsátásoknak számottevő helyi hatása lesz; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az elbocsátásokkal érintett terület Zeeland NUTS II. szintű régiójában, Hollandia délnyugati részében található; Zeeland kisméretű munkaerőpiacnak tekinthető: Hollandián belül periferikus elhelyezkedése, hatalmas víz alatti területekkel rendelkező határrégió jellege és sok szigetre bomló nagy kiterjedése miatt Zeeland megközelíthetősége és a mobilitás meglehetősen korlátozott; az elbocsátott munkavállalók egy viszonylag kicsi, megközelítőleg 50 000 főt számláló városban élnek, így az elbocsátásoknak számottevő helyi hatása lesz;

| 5. | megjegyzi, hogy a middelburgi bíróság 2011. december 13-án fizetésképtelennek nyilvánította a Zalco Aluminium Zeeland Company NV-t; a szociális partnerek várakozása szerint a Zalco Aluminium Zeeland Company NV csődjének egyenes következménye lesz, hogy a beszállító és a megrendelő társaságok is elbocsátásokra kényszerülnek; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a middelburgi bíróság 2011. december 13-án fizetésképtelennek nyilvánította a Zalco Aluminium Zeeland Company NV-t; a szociális partnerek várakozása szerint a Zalco Aluminium Zeeland Company NV csődjének egyenes következménye lesz, hogy a beszállító és a megrendelő társaságok is elbocsátásokra kényszerülnek;

| 6. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a holland hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. január 2-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a holland hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. január 2-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat meghozatala előtt megkezdik;

| 7. | megjegyzi, hogy az elbocsátások jelentős hatással lesznek a helyi közösségekre, és a munkanélküliek számához viszonyított betölthető álláshelyek számára; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a kérelemben nem szerepelnek statisztikai adatok az adott munkaerőpiacról; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy az elbocsátások jelentős hatással lesznek a helyi közösségekre, és a munkanélküliek számához viszonyított betölthető álláshelyek számára; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a kérelemben nem szerepelnek statisztikai adatok az adott munkaerőpiacról;

| 8. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 9. | üdvözli, hogy az érintett szociális partnerekkel és helyi önkormányzatokkal konzultáltak az EGAA-ból való támogatásra irányuló kérelemmel kapcsolatban; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy az érintett szociális partnerekkel és helyi önkormányzatokkal konzultáltak az EGAA-ból való támogatásra irányuló kérelemmel kapcsolatban;

| 10. | üdvözli, hogy a szociális partnereket bevonják a zeelandi munkaerőpiacon aktív felek kollektív kezdeményezésén, a Zalco Munkaügyi Központon keresztül megvalósuló összehangolt csomag kialakításába; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a szociális partnereket bevonják a zeelandi munkaerőpiacon aktív felek kollektív kezdeményezésén, a Zalco Munkaügyi Központon keresztül megvalósuló összehangolt csomag kialakításába;

| 11. | üdvözli, hogy a tervek szerint az EGAA-hozzájárulást kizárólag aktív foglalkoztatási intézkedések (képzés és tanácsadás) megvalósítására, és nem járulékok fizetésére fogják fordítani; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a tervek szerint az EGAA-hozzájárulást kizárólag aktív foglalkoztatási intézkedések (képzés és tanácsadás) megvalósítására, és nem járulékok fizetésére fogják fordítani;

| 12. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a következtetéseket a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 13. | sajnálja, hogy a képzési intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás nem pontosítja, hogy a munkavállalók valószínűleg mely ágazatban találnak munkát, és hogy a csomagot hozzáigazították-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy a képzési intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás nem pontosítja, hogy a munkavállalók valószínűleg mely ágazatban találnak munkát, és hogy a csomagot hozzáigazították-e a régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz;

| 14. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

14.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 15. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 17. | megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 18. | üdvözli, hogy a 2012-es költségvetésben – a Parlament többszöri kérését követően –50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a 2012-es költségvetésben – a Parlament többszöri kérését követően –50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t egy különálló speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, ezért annak olyan célzott előirányzatra van szüksége, amellyel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló költségvetési átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására;

| 19. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elvesztők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Hollandia „EGF/2011/021 NL/Zalco” referenciaszámú kérelme)

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/684/EU határozat szövegével.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/103 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/103

---

2012. október 23., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: „EGF/2010/015 FR/Peugeot” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0380

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország „EGF/2010/015 FR/Peugeot” referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0461 – C7-0222/2012 – 2012/2165(BUD))

2014/C 68 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0461 – C7-0222/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0461 – C7-0222/2012),

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i, az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendeletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i, az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendeletére (2),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0333/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0333/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az Alap igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az Alap igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Franciaország a 2009. november 1. és 2010. február 28. közötti referencia-időszakban történt 2 089 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül mind támogatásra jogosult) – és amelyek közül 649 a PSA Peugeot Citroën két leányvállalatát (a Peugeot Citroën Automobiles-t és a Sevelnordot) érintette – támogatást igényelt, és mivel a referencia-időszakban elbocsátott munkavállalókon kívül támogatásra jogosult a szóban forgó időszak előtt és után ugyanazon vállalatok által, ugyanazon, önkéntes kilépést ösztönző elbocsátási terv eredményeként elbocsátott 1 440 munkavállaló; |
| --- | --- |

D.

mivel Franciaország a 2009. november 1. és 2010. február 28. közötti referencia-időszakban történt 2 089 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül mind támogatásra jogosult) – és amelyek közül 649 a PSA Peugeot Citroën két leányvállalatát (a Peugeot Citroën Automobiles-t és a Sevelnordot) érintette – támogatást igényelt, és mivel a referencia-időszakban elbocsátott munkavállalókon kívül támogatásra jogosult a szóban forgó időszak előtt és után ugyanazon vállalatok által, ugyanazon, önkéntes kilépést ösztönző elbocsátási terv eredményeként elbocsátott 1 440 munkavállaló;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Franciaország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Franciaország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a francia hatóságok 2010. május 5-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. április 13-án további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság 2012. augusztus 21-én értékelte a kérelmet; rámutat, hogy az értékelési folyamat igen hosszúra nyúlt; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a francia hatóságok 2010. május 5-án benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelyet 2012. április 13-án további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság 2012. augusztus 21-én értékelte a kérelmet; rámutat, hogy az értékelési folyamat igen hosszúra nyúlt;

| 3. | sajnálja, hogy 27 hónapos értékelési időszak telt el a kérelem 2010. május 5-i benyújtása és a költségvetési hatóság határozatra irányuló javaslatának elfogadása (2012. augusztus 21.) között; megjegyzi, hogy az EGAA 2007-es létrehozása óta ezen igénybevételre irányuló kérelem értékelési időszaka volt a leghosszabb; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy 27 hónapos értékelési időszak telt el a kérelem 2010. május 5-i benyújtása és a költségvetési hatóság határozatra irányuló javaslatának elfogadása (2012. augusztus 21.) között; megjegyzi, hogy az EGAA 2007-es létrehozása óta ezen igénybevételre irányuló kérelem értékelési időszaka volt a leghosszabb;

| 4. | rámutat, hogy a kérelem tárgyát képező elbocsátások 10 francia régiót érintenek, amelyek többsége az ország északi felében található, az önkéntes kilépések ugyanakkor különösen Bretagne-ban (32 %), az Ile-de-France régióban (25 %) és Franche-Comtéban (13 %) történtek; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a kérelem tárgyát képező elbocsátások 10 francia régiót érintenek, amelyek többsége az ország északi felében található, az önkéntes kilépések ugyanakkor különösen Bretagne-ban (32 %), az Ile-de-France régióban (25 %) és Franche-Comtéban (13 %) történtek;

| 5. | megállapítja, hogy az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a Peugeot önkéntes létszám-leépítési tervének része, amelynek keretében segítséget nyújtanak 5 100 dolgozónak, aki elhagyja a PSA-t, és amely emellett a francia jogszabályok által a tömeges leépítések esetén előírt intézkedéseket – például előrehozott nyugdíj – is tartalmaz; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a Peugeot önkéntes létszám-leépítési tervének része, amelynek keretében segítséget nyújtanak 5 100 dolgozónak, aki elhagyja a PSA-t, és amely emellett a francia jogszabályok által a tömeges leépítések esetén előírt intézkedéseket – például előrehozott nyugdíj – is tartalmaz;

| 6. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Peugeot Citroën Automobiles, a PSA Peugeot Citroën csoport leányvállalata a francia törvények értelmében köteles hozzájárulni a régió gazdasági újjáélesztéséhez, és hozzá fog járulni az új tevékenységek kialakításához és a munkahelyteremtéshez, hogy így enyhítse a régión belüli elbocsátások hatását; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Peugeot Citroën Automobiles, a PSA Peugeot Citroën csoport leányvállalata a francia törvények értelmében köteles hozzájárulni a régió gazdasági újjáélesztéséhez, és hozzá fog járulni az új tevékenységek kialakításához és a munkahelyteremtéshez, hogy így enyhítse a régión belüli elbocsátások hatását;

| 7. | megállapítja, hogy az EGAA csak a nemzeti jogszabályok által előírtakat kiegészítő intézkedéseket támogat, amelyek a létszám-leépítési terv következő három ágába tartoznak: „szakmai vagy személyes projekt”, „átképzési szabadság” és „vállalkozás alapítása vagy átvétele”; további tájékoztatást kér a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjában foglalt intézkedéseknek a nemzeti jogszabályok vagy a kollektív megállapodások által előírt intézkedéseket kiegészítő jellemzőiről; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az EGAA csak a nemzeti jogszabályok által előírtakat kiegészítő intézkedéseket támogat, amelyek a létszám-leépítési terv következő három ágába tartoznak: „szakmai vagy személyes projekt”, „átképzési szabadság” és „vállalkozás alapítása vagy átvétele”; további tájékoztatást kér a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjában foglalt intézkedéseknek a nemzeti jogszabályok vagy a kollektív megállapodások által előírt intézkedéseket kiegészítő jellemzőiről;

| 8. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a francia hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a francia hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 9. | megállapítja, hogy az összehangolt csomag 1 080 dolgozó számára az „átképzési szabadság” kategóriában dolgozónként átlagosan 5 105,18 EUR juttatást tartalmaz; emlékeztet arra, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzési és munkakeresési, valamint képzési programokra kell fordítani ahelyett, hogy az alap közvetlenül hozzájárulna a munkanélküli segélyezéshez, amely a nemzeti intézmények feladata; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy az összehangolt csomag 1 080 dolgozó számára az „átképzési szabadság” kategóriában dolgozónként átlagosan 5 105,18 EUR juttatást tartalmaz; emlékeztet arra, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzési és munkakeresési, valamint képzési programokra kell fordítani ahelyett, hogy az alap közvetlenül hozzájárulna a munkanélküli segélyezéshez, amely a nemzeti intézmények feladata;

| 10. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrier során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 11. | további tájékoztatást kér a képzések típusairól, különösen a támogatásra jogosult dolgozók 41,55 %-át kitevő 55 év feletti dolgozók számára nyújtottakról, és kiemeli az (át)képzés jelentőségét a fenntartható foglalkoztatás előmozdítását szolgáló, a munkaerőpiac jövőbeli szükségleteinek megfelelő aktív munkaerő-piaci intézkedések szempontjából; |
| --- | --- |

11.

további tájékoztatást kér a képzések típusairól, különösen a támogatásra jogosult dolgozók 41,55 %-át kitevő 55 év feletti dolgozók számára nyújtottakról, és kiemeli az (át)képzés jelentőségét a fenntartható foglalkoztatás előmozdítását szolgáló, a munkaerőpiac jövőbeli szükségleteinek megfelelő aktív munkaerő-piaci intézkedések szempontjából;

| 12 | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

12

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 13. | megállapítja, hogy az intézkedések nem helyettesítik azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok felelőssége a nemzeti jog vagy kollektív szerződések értelmében, és hogy az intézkedések egyéni munkavállalókra irányulnak, nem pedig a PSA átalakítására; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy az intézkedések nem helyettesítik azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok felelőssége a nemzeti jog vagy kollektív szerződések értelmében, és hogy az intézkedések egyéni munkavállalókra irányulnak, nem pedig a PSA átalakítására;

| 14. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

14.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az „Intézkedések az európai autóipar válságának kezelésére” című bizottsági közlemény (COM(2009)0104) a strukturális problémák megoldására olyan integrált megközelítést javasol, amely az ágazat versenyképességének javítását és a jövőbeni szükségletekhez történő alkalmazkodását célozza, és amelyhez az EGAA-intézkedések, ha kis mértékben is, de pozitívan járulhatnak hozzá; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az „Intézkedések az európai autóipar válságának kezelésére” című bizottsági közlemény (COM(2009)0104) a strukturális problémák megoldására olyan integrált megközelítést javasol, amely az ágazat versenyképességének javítását és a jövőbeni szükségletekhez történő alkalmazkodását célozza, és amelyhez az EGAA-intézkedések, ha kis mértékben is, de pozitívan járulhatnak hozzá;

| 16. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli hosszú távú munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt ideiglenesebb és rövidebb időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 18. | megállapítja, hogy az Alapból finanszírozandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaggal kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy az Alapból finanszírozandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaggal kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 19. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az Alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az Alapra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 20. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 21. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

21.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 22. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 23. | utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy a melléklettel együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Franciaország „EGF/2010/015 FR/Peugeot” referenciaszámú kérelme)

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/680/EU határozat szövegével.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/106

---

2012. október 23., keddEurópai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: az „EGF/2012/003 DK/VESTAS” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0381

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Dánia EGF/2012/003 DK/Vestas referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0502 – C7-0292/2012 – 2012/2228(BUD))

2014/C 68 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0502 – C7-0292/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0502 – C7-0292/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0345/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0345/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Dánia támogatást igényelt a Vestas szélturbinagyártó csoportnál történt 720 elbocsátással kapcsolatban (amelyek mindegyike támogatásban részesítendő); |
| --- | --- |

D.

mivel Dánia támogatást igényelt a Vestas szélturbinagyártó csoportnál történt 720 elbocsátással kapcsolatban (amelyek mindegyike támogatásban részesítendő);

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Dánia jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Dánia jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a dán hatóságok 2012. május 14-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. szeptember 13-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan lezajlott; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a dán hatóságok 2012. május 14-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. szeptember 13-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan lezajlott;

| 3. | tudomásul veszi, hogy egy olyan innovatív vállalkozás, mint a Vestas odavonzása számos minőségi, magas képzettséget igénylő ipari munkahelyet biztosított az érintett települések munkavállalói számára, és hogy e munkahelyek elvesztése nehéz helyzetbe hozta a régiót; tudomásul veszi, hogy az elbocsátásokra olyan időszakban került sor, amikor a munkanélküliség egyébként is rohamosan emelkedett, így például 2012 februárjában a munkanélküliek száma Midtjyllandban 36 426, Syddanmarkban pedig 40 004 volt (szemben a 2011. augusztusi 28 402-vel, illetve 29 751-vel); |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy egy olyan innovatív vállalkozás, mint a Vestas odavonzása számos minőségi, magas képzettséget igénylő ipari munkahelyet biztosított az érintett települések munkavállalói számára, és hogy e munkahelyek elvesztése nehéz helyzetbe hozta a régiót; tudomásul veszi, hogy az elbocsátásokra olyan időszakban került sor, amikor a munkanélküliség egyébként is rohamosan emelkedett, így például 2012 februárjában a munkanélküliek száma Midtjyllandban 36 426, Syddanmarkban pedig 40 004 volt (szemben a 2011. augusztusi 28 402-vel, illetve 29 751-vel);

| 4. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a dán hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a dán hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 5. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtása 2012. augusztus 12-én – azaz jóval a költségvetési hatóságnak az EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozata előtt – megkezdődött; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtása 2012. augusztus 12-én – azaz jóval a költségvetési hatóságnak az EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozata előtt – megkezdődött;

| 6. | emlékeztet a munkavállalók foglalkoztathatóságának célzott képzések és a szakmai pályafutás során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá, különösen mivel az elbocsátott munkavállalók között sok volt a magasan képzett szakértő és technikus; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet a munkavállalók foglalkoztathatóságának célzott képzések és a szakmai pályafutás során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá, különösen mivel az elbocsátott munkavállalók között sok volt a magasan képzett szakértő és technikus;

| 7. | megjegyzi, hogy ez a harmadik olyan, EGAA-támogatás iránti kérelem, amely a szélturbinagyártó ágazaton belüli elbocsátásokra vonatkozik, és mindhármat Dánia nyújtotta be (EGF/2010/017 DK Midtjylland Machinery és EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber); |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy ez a harmadik olyan, EGAA-támogatás iránti kérelem, amely a szélturbinagyártó ágazaton belüli elbocsátásokra vonatkozik, és mindhármat Dánia nyújtotta be (EGF/2010/017 DK Midtjylland Machinery és EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber);

| 8. | üdvözli, hogy az érintett szociális partnerekkel konzultáltak a csomag tervezési szakaszában, és hogy tájékoztatni fogják őket a projekt végrehajtásáról; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az érintett szociális partnerekkel konzultáltak a csomag tervezési szakaszában, és hogy tájékoztatni fogják őket a projekt végrehajtásáról;

| 9. | megállapítja, hogy a Ringkøbing-Skjern településen történt elbocsátások közvetlen következményei a Vestas csoport 2011 novemberében hozott stratégiai döntésének, amely szerint a vállalat átszervezést hajt végre, és közelebb helyezi termelőegységeit a regionális piacokon – különösen Kínán – belüli fogyasztóihoz; megjegyzi, hogy ez az átszervezés világszerte 2 335 elbocsátást von maga után, és a becslések szerint a csoport állandó költségeinek 150 millió eurós csökkenését eredményezi; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a Ringkøbing-Skjern településen történt elbocsátások közvetlen következményei a Vestas csoport 2011 novemberében hozott stratégiai döntésének, amely szerint a vállalat átszervezést hajt végre, és közelebb helyezi termelőegységeit a regionális piacokon – különösen Kínán – belüli fogyasztóihoz; megjegyzi, hogy ez az átszervezés világszerte 2 335 elbocsátást von maga után, és a becslések szerint a csoport állandó költségeinek 150 millió eurós csökkenését eredményezi;

| 10. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 11. | megjegyzi, hogy a Vestas csoport 2009. évi első elbocsátási hullámában elbocsátott 825 munkavállaló közül 325 már részesült EGAA-támogatásban; érdeklődik, hogy milyen eredménnyel járt az összehangolt csomag az elbocsátott munkavállalók újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése tekintetében, és hogy levontak-e valamilyen tanulságot az EGAA régión belüli újabb igénybevételére vonatkozóan; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a Vestas csoport 2009. évi első elbocsátási hullámában elbocsátott 825 munkavállaló közül 325 már részesült EGAA-támogatásban; érdeklődik, hogy milyen eredménnyel járt az összehangolt csomag az elbocsátott munkavállalók újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése tekintetében, és hogy levontak-e valamilyen tanulságot az EGAA régión belüli újabb igénybevételére vonatkozóan;

| 12. | üdvözli, hogy a csomag jelentős pénzügyi ösztönzőket tartalmaz saját vállalkozások elindításához, amelyeket szigorúan a vállalkozásba kezdők számára nyújtott képzéseken való részvételhez és az EGAA-projekt végén sorra kerülő ellenőrzéshez kötnek; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a csomag jelentős pénzügyi ösztönzőket tartalmaz saját vállalkozások elindításához, amelyeket szigorúan a vállalkozásba kezdők számára nyújtott képzéseken való részvételhez és az EGAA-projekt végén sorra kerülő ellenőrzéshez kötnek;

| 13. | megjegyzi ugyanakkor, hogy az EGAA-támogatás több mint felét pénzügyi juttatásokra fordíthatják – állítólag 720 munkavállaló részesül napidíjban (az ösztöndíjat is ideértve), ami munkavállalónként 10 400 euróra becsülhető; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi ugyanakkor, hogy az EGAA-támogatás több mint felét pénzügyi juttatásokra fordíthatják – állítólag 720 munkavállaló részesül napidíjban (az ösztöndíjat is ideértve), ami munkavállalónként 10 400 euróra becsülhető;

| 14. | emlékeztet rá, hogy az EGAA-támogatást elsősorban álláskeresésre és képzési programokra kell fordítani, nem pedig a pénzügyi juttatásokhoz való közvetlen hozzájárulásra; úgy véli, hogy a csomagba való belefoglalása esetén az EGAA-ból nyújtott támogatásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie, és nem helyettesítheti a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a tagállamok vagy a vállalatok felelősségi körébe tartozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet rá, hogy az EGAA-támogatást elsősorban álláskeresésre és képzési programokra kell fordítani, nem pedig a pénzügyi juttatásokhoz való közvetlen hozzájárulásra; úgy véli, hogy a csomagba való belefoglalása esetén az EGAA-ból nyújtott támogatásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie, és nem helyettesítheti a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a tagállamok vagy a vállalatok felelősségi körébe tartozó intézkedéseket;

| 15. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

15.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 16. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 18. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 19. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia EGF/2012/003 DK/Vestas referenciaszámú kérelme)

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/731/EU határozat szövegével.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/109 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/109

---

2012. október 23., keddEurópai Globalizációs Alkalmazkodási Alap: az „EGF/2012/002 DE/manroland” referenciaszámú kérelem

P7_TA(2012)0382

Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország EGF/2012/002 DE/manroland referenciaszámú kérelme) (COM(2012)0493 – C7-0294/2012 – 2012/2230(BUD))

2014/C 68 E/24

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0493 – C7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0493 – C7-0294/2012),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0346/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0346/2012),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatályát kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Németország támogatást igényelt a manroland AG nyomdagépgyártó vállalatnál és két leányvállalatánál, valamint egy németországi beszállítónál történt 2 284 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 2 103 részesítendő támogatásban); |
| --- | --- |

D.

mivel Németország támogatást igényelt a manroland AG nyomdagépgyártó vállalatnál és két leányvállalatánál, valamint egy németországi beszállítónál történt 2 284 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül 2 103 részesítendő támogatásban);

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Németország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Németország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a német hatóságok 2012. május 4-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. szeptember 13-án hozzáférhetővé tette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan lezajlott; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a német hatóságok 2012. május 4-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2012. szeptember 13-án hozzáférhetővé tette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan lezajlott;

| 3. | tudomásul veszi, hogy az elbocsátások Németország három különböző régióját érintik – Augsburgot (Bajorország), Offenbachot (Hessen) és Plauent (Szászország) –, továbbá a bezárások és az elbocsátások más környező nagyvárosokra, többek között Aschaffenburgra, Wiesbadenre, Darmstadtra és Frankfurt am Mainra is hatással vannak; tudomásul veszi, hogy e régiók közül Plauen a legsérülékenyebb, amely Németország keleti felében található, népessége alacsony, azonban nagyban függ a szociális jóléti kifizetésektől; emellett tudomásul veszi, hogy a manroland fizetésképtelenségével a harmadik legnagyobb (a bezárás előtt 700 főt foglalkoztató) munkaadó távozik a térségből, egyben egyike annak a három vállalatnak, amely elég nagy volt ahhoz, hogy kollektív bérmegállapodásokat kössön munkavállalóival; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy az elbocsátások Németország három különböző régióját érintik – Augsburgot (Bajorország), Offenbachot (Hessen) és Plauent (Szászország) –, továbbá a bezárások és az elbocsátások más környező nagyvárosokra, többek között Aschaffenburgra, Wiesbadenre, Darmstadtra és Frankfurt am Mainra is hatással vannak; tudomásul veszi, hogy e régiók közül Plauen a legsérülékenyebb, amely Németország keleti felében található, népessége alacsony, azonban nagyban függ a szociális jóléti kifizetésektől; emellett tudomásul veszi, hogy a manroland fizetésképtelenségével a harmadik legnagyobb (a bezárás előtt 700 főt foglalkoztató) munkaadó távozik a térségből, egyben egyike annak a három vállalatnak, amely elég nagy volt ahhoz, hogy kollektív bérmegállapodásokat kössön munkavállalóival;

| 4. | üdvözli, hogy a szociális partnerek szociális tervet fogadtak el a manrolandnál történt elbocsátásokra vonatkozóan, és hogy két transzfervállalat fogja kialakítani és igazgatni a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a szociális partnerek szociális tervet fogadtak el a manrolandnál történt elbocsátásokra vonatkozóan, és hogy két transzfervállalat fogja kialakítani és igazgatni a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját;

| 5. | nyugtázza, hogy a manroland fizetésképtelenné válása előtt 6500 munkavállalót foglalkoztató, modern gépgyártó cég volt, korszerű tudással és vonzó bérekkel; úgy véli, hogy a vállalat felbomlása (a munkaerő egyharmadának elvesztésével) a szaktudás csökkenésével fog járni, ami hatással lehet más munkaadókra és az érintett régiókra is; megjegyzi, hogy az új munkát találó munkavállalóknak alacsonyabb bérszinttel kell majd megelégedniük, ami vásárlóerejük visszaesését és a helyi gazdaság pénzforgalmának csökkenését vonja maga után; úgy véli, hogy a három régió ezenfelül az egyik legbefolyásosabb munkaadóját fogja elveszíteni, anélkül, hogy közvetlen kilátás lenne arra, hogy a közeljövőben egy hasonló utódvállalat jelenjen meg a térségben; |
| --- | --- |

5.

nyugtázza, hogy a manroland fizetésképtelenné válása előtt 6500 munkavállalót foglalkoztató, modern gépgyártó cég volt, korszerű tudással és vonzó bérekkel; úgy véli, hogy a vállalat felbomlása (a munkaerő egyharmadának elvesztésével) a szaktudás csökkenésével fog járni, ami hatással lehet más munkaadókra és az érintett régiókra is; megjegyzi, hogy az új munkát találó munkavállalóknak alacsonyabb bérszinttel kell majd megelégedniük, ami vásárlóerejük visszaesését és a helyi gazdaság pénzforgalmának csökkenését vonja maga után; úgy véli, hogy a három régió ezenfelül az egyik legbefolyásosabb munkaadóját fogja elveszíteni, anélkül, hogy közvetlen kilátás lenne arra, hogy a közeljövőben egy hasonló utódvállalat jelenjen meg a térségben;

| 6. | megállapítja, hogy az EGAA-támogatás több mint felét juttatásokra fordítják – a közlések szerint az intézkedésekben való aktív részvétele folyamán 2001 munkavállaló részesül rövid távú támogatásban (a becsült költség munkavállalónként 2 727,67 euró 6–8 hónapra), amely az állami foglalkoztatási szolgálat által a munkavállaló előző nettó fizetése alapján fizetett napidíj kiegészítésére szolgál; továbbá megállapítja, hogy a kérelem tartalmaz egy 4 000 euró és 1 000 euró közötti átalányösszeget aktiválási prémiumként, amelyben azon 430 munkavállaló részesül, akik elfogadnak egy, az előző állásukhoz képest alacsonyabb jövedelmet biztosító munkaszerződést; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy az EGAA-támogatás több mint felét juttatásokra fordítják – a közlések szerint az intézkedésekben való aktív részvétele folyamán 2001 munkavállaló részesül rövid távú támogatásban (a becsült költség munkavállalónként 2 727,67 euró 6–8 hónapra), amely az állami foglalkoztatási szolgálat által a munkavállaló előző nettó fizetése alapján fizetett napidíj kiegészítésére szolgál; továbbá megállapítja, hogy a kérelem tartalmaz egy 4 000 euró és 1 000 euró közötti átalányösszeget aktiválási prémiumként, amelyben azon 430 munkavállaló részesül, akik elfogadnak egy, az előző állásukhoz képest alacsonyabb jövedelmet biztosító munkaszerződést;

| 7. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtása 2012. augusztus 1-jén – azaz jóval a költségvetési hatóságnak az EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozata előtt – megkezdődött; megállapítja, hogy az elbocsátott munkavállalók az EGAA-intézkedésekben való részvételüket megelőzően az ESZA keretében biztosított támogatásban is részesültek; tudomásul veszi, hogy a német hatóságok megerősítették, hogy meghozták a szükséges intézkedéseket az uniós alapokból történő kettős finanszírozás megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtása 2012. augusztus 1-jén – azaz jóval a költségvetési hatóságnak az EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozata előtt – megkezdődött; megállapítja, hogy az elbocsátott munkavállalók az EGAA-intézkedésekben való részvételüket megelőzően az ESZA keretében biztosított támogatásban is részesültek; tudomásul veszi, hogy a német hatóságok megerősítették, hogy meghozták a szükséges intézkedéseket az uniós alapokból történő kettős finanszírozás megelőzése érdekében;

| 8. | emlékeztet rá, hogy az EGAA-támogatást elsősorban álláskeresésre és képzési programokra kell fordítani, nem pedig a pénzügyi juttatásokhoz való közvetlen hozzájárulásra; úgy véli, hogy a csomagba való belefoglalása esetén az EGAA-ból nyújtott támogatásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie, és nem helyettesítheti a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a tagállamok vagy a vállalatok felelősségi körébe tartozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet rá, hogy az EGAA-támogatást elsősorban álláskeresésre és képzési programokra kell fordítani, nem pedig a pénzügyi juttatásokhoz való közvetlen hozzájárulásra; úgy véli, hogy a csomagba való belefoglalása esetén az EGAA-ból nyújtott támogatásnak kiegészítő jellegűnek kell lennie, és nem helyettesítheti a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a tagállamok vagy a vállalatok felelősségi körébe tartozó intézkedéseket;

| 9. | emlékeztet a munkavállalók foglalkoztathatóságának célzott képzések és a szakmai pályafutás során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet a munkavállalók foglalkoztathatóságának célzott képzések és a szakmai pályafutás során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javításának fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 10. | üdvözli, hogy az érintett szociális partnerek és érdekelt felek kezdetektől fogva részt vettek az EGAA-kérelem tervezésében és végrehajtásában; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy az érintett szociális partnerek és érdekelt felek kezdetektől fogva részt vettek az EGAA-kérelem tervezésében és végrehajtásában;

| 11. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a nemzetközi álláskeresés támogatása révén törekszik a határokon átnyúló mobilitás fokozására; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a nemzetközi álláskeresés támogatása révén törekszik a határokon átnyúló mobilitás fokozására;

| 12. | hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy le kell vonni a tanulságokat a tömeges elbocsátások megoldását célzó ezen és más kérelmek előkészítéséből és végrehajtásából;

| 13. | tudomásul veszi, hogy a német hatóságok szerint az EGAA keretében nyújtott személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja jelentős hozzáadott értéket képvisel a nemzeti és az ESZA-alapok keretében elérhető intézkedésekhez képest; |
| --- | --- |

13.

tudomásul veszi, hogy a német hatóságok szerint az EGAA keretében nyújtott személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja jelentős hozzáadott értéket képvisel a nemzeti és az ESZA-alapok keretében elérhető intézkedésekhez képest;

| 14. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

14.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 15. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 17. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 18. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2012-es költségvetésben 50 000 000 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek végzetesek lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 19. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, elutasítja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 31-e után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését, és felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2012. október 23., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Németország „EGF/2012/002 DE/manroland” referenciaszámú kérelme)

(A melléklet szövege nem szerepel itt, mivel megegyezik a végleges jogi aktus, a 2012/732/EU határozat szövegével.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/112

---

2012. október 23., keddA kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer ***I

P7_TA(2012)0383

Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0704 – C7-0395/2011 – 2011/0310(COD))

2014/C 68 E/25

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0704), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0704),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0395/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0395/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0231/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0231/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. október 23., keddP7_TC1-COD(2011)0310

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet (2) előírja, hogy amikor e termékeket az Unióból exportálják, az Unión átviszik, vagy az Unióban tartózkodó vagy ott bejegyzett bróker által végzett brókertevékenység keretében harmadik országba szállítják, azokat hatékony ellenőrzésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

(1)

A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet (2) előírja, hogy amikor e termékeket az Unióból exportálják, az Unión átviszik, vagy az Unióban tartózkodó vagy ott bejegyzett bróker által végzett brókertevékenység keretében harmadik országba szállítják, azokat hatékony ellenőrzésnek kell alávetni.

| (2) | Annak érdekében, hogy a tagállamok és az Unió eleget tehessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, a 428/2009/EK rendelet I. melléklete megállapítja azoknak a kettős felhasználású termékek a jegyzékét, amelyeket az Unióban ellenőrizni kell (uniós jegyzék). Az ellenőrizendő termékekről az Ausztrália Csoport, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer, a Nukleáris Szállítók Csoportja, a Wassenaari Megállapodásban és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény keretén belül születnek döntések. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy a tagállamok és az Unió eleget tehessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, a 428/2009/EK rendelet I. melléklete megállapítja azoknak a kettős felhasználású termékek a jegyzékét, amelyeket az Unióban ellenőrizni kell (uniós jegyzék). Az ellenőrizendő termékekről az Ausztrália Csoport, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer, a Nukleáris Szállítók Csoportja, a Wassenaari Megállapodásban és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény keretén belül születnek döntések.

| (3) | A 428/2009/EK rendelet 15. cikke megállapítja, hogy az I. mellékletet azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket az atomsorompó-rendszerek és exportellenőrzési megállapodások tagjaként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok elfogadtak. |
| --- | --- |

(3)

A 428/2009/EK rendelet 15. cikke megállapítja, hogy az I. mellékletet azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket az atomsorompó-rendszerek és exportellenőrzési megállapodások tagjaként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok elfogadtak.

| (4) | A 428/2009/EK rendelet I. mellékletét rendszeresen aktualizálni kell oly módon, hogy az teljes mértékben megfeleljen a nemzetközi biztonsági kötelezettségvállalásoknak, emellett pedig garantálni lehessen az átláthatóságot és fenn lehessen tartani az uniós exportőrök versenyképességét. Az uniós ellenőrzési jegyzékek késedelmes aktualizálása negatív következményekkel lehet a biztonságra és a nemzetközi nonproliferációs erőfeszítésekre, valamint az uniós exportőrök gazdasági tevékenységének teljesítményére. Ugyanakkor e módosítások technikai természetéből adódóan, valamint amiatt, hogy a módosításoknak összhangban kell lenniük a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek döntéseivel, gyorsított eljárásra van szükség annak érdekében, hogy a szükséges aktualizálások hatályba léphessenek az Unióban. |
| --- | --- |

(4)

A 428/2009/EK rendelet I. mellékletét rendszeresen aktualizálni kell oly módon, hogy az teljes mértékben megfeleljen a nemzetközi biztonsági kötelezettségvállalásoknak, emellett pedig garantálni lehessen az átláthatóságot és fenn lehessen tartani az uniós exportőrök versenyképességét. Az uniós ellenőrzési jegyzékek késedelmes aktualizálása negatív következményekkel lehet a biztonságra és a nemzetközi nonproliferációs erőfeszítésekre, valamint az uniós exportőrök gazdasági tevékenységének teljesítményére. Ugyanakkor e módosítások technikai természetéből adódóan, valamint amiatt, hogy a módosításoknak összhangban kell lenniük a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek döntéseivel, gyorsított eljárásra van szükség annak érdekében, hogy a szükséges aktualizálások hatályba léphessenek az Unióban.

| (5) | A 428/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése a rendelet alapján rendelkezésre álló négy exportengedély-típus egyikeként bevezeti az uniós általános exportengedélyt. Az ilyen engedélyek lehetővé teszikaz Unióban letelepedett exportőrök számára, hogy a feltételek betartásával meghatározott termékeket meghatározott rendeltetési helyekre exportálhassanak. |
| --- | --- |

(5)

A 428/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése a rendelet alapján rendelkezésre álló négy exportengedély-típus egyikeként bevezeti az uniós általános exportengedélyt. Az ilyen engedélyek lehetővé teszikaz Unióban letelepedett exportőrök számára, hogy a feltételek betartásával meghatározott termékeket meghatározott rendeltetési helyekre exportálhassanak.

| (6) | A jelenleg érvényben lévő uniós általános exportengedélyeket a 428/2009/EK rendelet IIa–IIf. melléklete tartalmazza. Az ilyen uniós általános exportengedélyek jellegéből adódóan szükségessé válhat, hogy bizonyos rendeltetési helyeket vagy termékeket töröljenek belőlük, különösen akkor, ha a megváltozott körülmények azt mutatják, hogy egy adott rendeltetési hely vagy termék tekintetében a könnyített kivitel többé nem engedélyezhető. Egy rendeltetési helynek vagy terméknek a kizárása nem gátolja az exportőrt abban, hogy a 428/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően más típusú exportengedélyt kérelmezzen. |
| --- | --- |

(6)

A jelenleg érvényben lévő uniós általános exportengedélyeket a 428/2009/EK rendelet IIa–IIf. melléklete tartalmazza. Az ilyen uniós általános exportengedélyek jellegéből adódóan szükségessé válhat, hogy bizonyos rendeltetési helyeket vagy termékeket töröljenek belőlük, különösen akkor, ha a megváltozott körülmények azt mutatják, hogy egy adott rendeltetési hely vagy termék tekintetében a könnyített kivitel többé nem engedélyezhető. Egy rendeltetési helynek vagy terméknek a kizárása nem gátolja az exportőrt abban, hogy a 428/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően más típusú exportengedélyt kérelmezzen.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós jegyzék – a tagállamoknak a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek keretében vállalt kötelezettségeivel és vállalásaival összhangban – rendszeresen és időben aktualizálva legyen, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 428/2009/EK rendelet I. mellékletének a rendelet 15. cikke szerinti módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós jegyzék – a tagállamoknak a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek keretében vállalt kötelezettségeivel és vállalásaival összhangban – rendszeresen és időben aktualizálva legyen, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 428/2009/EK rendelet I. mellékletének a rendelet 15. cikke szerinti módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.

| (8) | Annak érdekében, hogy az Unió gyors választ adhasson az uniós általános exportengedélyek szerint történő exportok érzékenységének értékelésével összefüggő, változó körülményekre, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 428/2009/EK rendelet IIa–IIf. mellékletének egyes rendeltetési helyeknek vagy termékeknek az uniós általános exportengedélyek hatályából való kizárása tekintetében történő módosítására. Mivel e módosításokra kizárólag akkor kerül sor, ha az érintett exportok tekintetében megnövekedett kockázatot állapítanak meg, és mivel az általános exportengedélyek további alkalmazása ezen exportok esetében kedvezőtlenül hatna az Unió és tagállamai biztonságára, a Bizottság sürgősségi eljárást alkalmazhat. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az Unió gyors választ adhasson az uniós általános exportengedélyek szerint történő exportok érzékenységének értékelésével összefüggő, változó körülményekre, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 428/2009/EK rendelet IIa–IIf. mellékletének egyes rendeltetési helyeknek vagy termékeknek az uniós általános exportengedélyek hatályából való kizárása tekintetében történő módosítására. Mivel e módosításokra kizárólag akkor kerül sor, ha az érintett exportok tekintetében megnövekedett kockázatot állapítanak meg, és mivel az általános exportengedélyek további alkalmazása ezen exportok esetében kedvezőtlenül hatna az Unió és tagállamai biztonságára, a Bizottság sürgősségi eljárást alkalmazhat.

| (9) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz való egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(9)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz való egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról teljes körű tájékoztatást nyújt, és rendelkezésre bocsátja azok dokumentációit. E tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Európai Parlamentet kellő mértékben bevonják – az egyéb politikai területeken szerzett korábbi tapasztalatokból eredő bevált gyakorlatokra alapozva – annak érdekében, hogy a lehető legjobb feltételek valósuljanak meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Európai Parlament általi, jövőbeli ellenőrzéséhez. [Mód. 1]

| (10) | A 428/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

A 428/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 428/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A 4. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az alábbi bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  Engedélyköteles továbbá az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitele abban az esetben is, ha az (1) és(2) bekezdésben említett hatóságok vagy a Bizottság az exportőr tudomására hozták, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben olyan célra szánhatják, amely az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott emberi jogok, demokratikus alapelvek vagy a szólásszabadság megsértéséhez kapcsolódik azáltal, hogy lehallgatási technológiákat és digitális adattovábbító eszközöket használnak a mobiltelefonok és szöveges üzenetek megfigyelésére vagy az internethasználat célzott felügyeletére, például. megfigyelőközpontokon és törvényes lehallgatási átviteli módszereken keresztül.”;


  [Mód. 11] |
| --- | --- | --- |

-1.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  Engedélyköteles továbbá az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitele abban az esetben is, ha az (1) és(2) bekezdésben említett hatóságok vagy a Bizottság az exportőr tudomására hozták, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben olyan célra szánhatják, amely az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott emberi jogok, demokratikus alapelvek vagy a szólásszabadság megsértéséhez kapcsolódik azáltal, hogy lehallgatási technológiákat és digitális adattovábbító eszközöket használnak a mobiltelefonok és szöveges üzenetek megfigyelésére vagy az internethasználat célzott felügyeletére, például. megfigyelőközpontokon és törvényes lehallgatási átviteli módszereken keresztül.”;

| b) | A (6) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:




  „(6)
     
  Az a tagállam, amely az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét az (1)–(5) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, szükség szerint tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot. A többi tagállam ezt a tájékoztatást kellő megfontolás tárgyává teszi, és tájékoztatja saját vámhatóságait és országa egyéb hatáskörrel rendelkező hatóságait, és ugyanilyen engedélyezési kötelezettséget ír elő.”.


  [Mód. 12] |
| --- | --- |

b)

A (6) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:

„(6)
     
  Az a tagállam, amely az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét az (1)–(5) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, szükség szerint tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot. A többi tagállam ezt a tájékoztatást kellő megfontolás tárgyává teszi, és tájékoztatja saját vámhatóságait és országa egyéb hatáskörrel rendelkező hatóságait, és ugyanilyen engedélyezési kötelezettséget ír elő.”.

| -1a. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:










  a) | A (2) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:




  „(2)
     
  A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazását a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgáló, fel nem sorolt kettős felhasználású termékekre és a 4. cikk (2), (3) vagy (3a) bekezdésében említett katonai célú végfelhasználásra szolgáló és rendeltetésű, kettős felhasználású termékekre is kiterjeszthetik.”;


  [Mód. 13] |
| --- | --- | --- |

-1a.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:

„(2)
     
  A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazását a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgáló, fel nem sorolt kettős felhasználású termékekre és a 4. cikk (2), (3) vagy (3a) bekezdésében említett katonai célú végfelhasználásra szolgáló és rendeltetésű, kettős felhasználású termékekre is kiterjeszthetik.”;

| b) | A (3) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:




  „(3)
     
  A tagállamok a kettős felhasználású termékek brókertevékenységére vonatkozó engedélyezési kötelezettséget előíró nemzeti jogi szabályozást fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn, ha a bróker joggal feltételezi, hogy ezeket a termékeket a 4. cikk (1) vagy (3a) bekezdésében foglalt felhasználási célokra szánják vagy szánhatják.”.


  [Mód. 14] |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:

„(3)
     
  A tagállamok a kettős felhasználású termékek brókertevékenységére vonatkozó engedélyezési kötelezettséget előíró nemzeti jogi szabályozást fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn, ha a bróker joggal feltételezi, hogy ezeket a termékeket a 4. cikk (1) vagy (3a) bekezdésében foglalt felhasználási célokra szánják vagy szánhatják.”.

| -1b. | A 6. cikk (3) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:




  „(3)
     
  A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazását a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgáló, fel nem sorolt kettős felhasználású termékekre és a 4. cikk (2), vagy (3a) bekezdésében említett katonai célú végfelhasználásra szolgáló és rendeltetésű, kettős felhasználású termékekre is kiterjeszthetik.”.


  [Mód. 15] |
| --- | --- |

-1b.

A 6. cikk (3) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(3)
     
  A tagállamok az (1) bekezdés alkalmazását a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgáló, fel nem sorolt kettős felhasználású termékekre és a 4. cikk (2), vagy (3a) bekezdésében említett katonai célú végfelhasználásra szolgáló és rendeltetésű, kettős felhasználású termékekre is kiterjeszthetik.”.

| -1c. | Az 8. cikk (1) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:




  „(1)
     
  Közbiztonsági vagy emberi jogi szempontok alapján a tagállamok megtiltják vagy engedélyhez kötik az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét.”.


  [Mód. 16] |
| --- | --- |

-1c.

Az 8. cikk (1) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)
     
  Közbiztonsági vagy emberi jogi szempontok alapján a tagállamok megtiltják vagy engedélyhez kötik az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét.”.

| 1. | A 9. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „A

  Annak biztosítása érdekében, hogy csak az alacsony kockázattal járó ügyletek tartozzanak a IIa–IIf. mellékletben található uniós általános exportengedélyek hatálya alá, a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 23a. cikknek megfelelően egyes rendeltetési helyeknek és termékeknek a II. mellékletben található uniós

  az
  általános exportengedélyek hatályából való kizárása céljából
  , amennyiben ezekre a rendeltetési helyekre a 4. cikk (2) bekezdésében említett fegyverembargó vonatkozik
  . [Mód. 4/rev]

  Amennyiben a IIa–IIf. mellékletben található általános uniós exportengedélyek szerinti exportok érzékenységének értékelését illetően a körülmények jelentősen megváltoznak, és ezáltal rendkívül sürgőssé válik bizonyos rendeltetési helyek vagy termékek törlése az uniós általános exportengedélyek hatályából, az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 23b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

1.

A 9. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A

  Annak biztosítása érdekében, hogy csak az alacsony kockázattal járó ügyletek tartozzanak a IIa–IIf. mellékletben található uniós általános exportengedélyek hatálya alá, a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 23a. cikknek megfelelően egyes rendeltetési helyeknek és termékeknek a II. mellékletben található uniós

  az
  általános exportengedélyek hatályából való kizárása céljából
  , amennyiben ezekre a rendeltetési helyekre a 4. cikk (2) bekezdésében említett fegyverembargó vonatkozik
  . [Mód. 4/rev]

Amennyiben a IIa–IIf. mellékletben található általános uniós exportengedélyek szerinti exportok érzékenységének értékelését illetően a körülmények jelentősen megváltoznak, és ezáltal rendkívül sürgőssé válik bizonyos rendeltetési helyek vagy termékek törlése az uniós általános exportengedélyek hatályából, az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 23b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”

| 2. | A 15. cikk a következőképpen módosul:








  a) | Az (1) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:




  „(1)
     
  Az I. mellékletben szereplő kettős felhasználású termékek jegyzékét azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket a atomsorompó-rendszerek és export-ellenőrzési megállapodások részeseiként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok elfogadtak, továbbá az EUMSZ 215. cikken alapuló mindenfajta korlátozó intézkedéssel összhangban.”;


  [Mód. 18] |
| --- | --- | --- |

2.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)
     
  Az I. mellékletben szereplő kettős felhasználású termékek jegyzékét azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket a atomsorompó-rendszerek és export-ellenőrzési megállapodások részeseiként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok elfogadtak, továbbá az EUMSZ 215. cikken alapuló mindenfajta korlátozó intézkedéssel összhangban.”;

| b) | A következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 23a. cikknek megfelelően a kettős felhasználású termékek I. mellékletben található jegyzékének aktualizálása céljából. A jegyzéket az (1) bekezdésben előírtak alapján kell aktualizálni.
  Amennyiben a jegyzék aktualizálása a IIa–IIg. vagy a IV. mellékletben is felsorolt kettős felhasználású termékeket érint, ezeket a mellékleteket is megfelelően módosítani kell.
  ”
  [Mód. 2] |
| --- | --- |

b)

A következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 23a. cikknek megfelelően a kettős felhasználású termékek I. mellékletben található jegyzékének aktualizálása céljából. A jegyzéket az (1) bekezdésben előírtak alapján kell aktualizálni.
  Amennyiben a jegyzék aktualizálása a IIa–IIg. vagy a IV. mellékletben is felsorolt kettős felhasználású termékeket érint, ezeket a mellékleteket is megfelelően módosítani kell.
  ”

| 3. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

  „23a. cikk

  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A 9. cikk (1) bekezdésében és a 15. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazás a(z) .../.../EU rendelet [e rendelet] hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre szól

  felhatalmazást a Bizottság a ...-tól/-től

   (3)

  számított ötéves időtartamra kapja. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács – legkésőbb az adott időszak vége előtt három hónappal – kifogást emel a meghosszabbítás ellen. [Mód. 3]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (1) bekezdésében vagy a 15. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 9. cikk (1) bekezdése vagy a 15. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

  23b. cikk

  (1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.
  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 23a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ilyen esetben a kifogásról szóló határozatról az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust. |
| --- | --- |

3.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„23a. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A 9. cikk (1) bekezdésében és a 15. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazás a(z) .../.../EU rendelet [e rendelet] hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre szól

  felhatalmazást a Bizottság a ...-tól/-től

   (3)

  számított ötéves időtartamra kapja. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács – legkésőbb az adott időszak vége előtt három hónappal – kifogást emel a meghosszabbítás ellen. [Mód. 3]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (1) bekezdésében vagy a 15. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 9. cikk (1) bekezdése vagy a 15. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

23b. cikk

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 23a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ilyen esetben a kifogásról szóló határozatról az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2012. október 23-i álláspontja.

1

(2)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.

2

(3)  
  A módosító rendelet hatálybalépésének időpontja.
  ”.

3

A módosító rendelet hatálybalépésének időpontja.

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/118

---

2012. október 23., keddA tengerészek képzésének minimumszintje ***I

P7_TA(2012)0384

Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0555 – C7-0246/2011 – 2011/0239(COD))

2014/C 68 E/26

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0555), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0555),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0246/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0246/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. június 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. június 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0162/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0162/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 69. o.

---

2012. október 23., keddP7_TC1-COD(2011)0239

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. október 23-án került elfogadásra a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelv módosításáról szóló 2012/... /EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/35/EU irányelv.)

---

| 7.3.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 68/119 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 68/119

---

2012. október 23., keddAz EK és Izrael között társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló jegyzőkönyv (CAA) ***

P7_TA(2012)0385

Az Európai Parlament 2012. október 23-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló (CAA) jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12428/2012 – C7-0205/2012 – 2009/0155(NLE))

2014/C 68 E/27

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12428/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12428/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra (1), amely 1995. november 20-án lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra (1), amely 1995. november 20-án lépett hatályba,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról (CAA) szóló jegyzőkönyv tervezetére (05212/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról (CAA) szóló jegyzőkönyv tervezetére (05212/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjával, továbbá 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0205/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjával, továbbá 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0205/2012),

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Külügyi Bizottság által benyújtott, O-000129/2012. számú szóbeli választ igénylő kérdésre, amelyben a biztost arra kérték, hogy határozza meg a felelős izraeli hatóság területi illetékességének kiterjedését, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Külügyi Bizottság által benyújtott, O-000129/2012. számú szóbeli választ igénylő kérdésre, amelyben a biztost arra kérték, hogy határozza meg a felelős izraeli hatóság területi illetékességének kiterjedését,

| — | tekintettel a Trade Karel De Gucht biztos által a 2012. július 3-i plenáris ülésen a szóbeli választ igénylő kérdésre adott válaszokra, amelyekben a Bizottság tisztázta az INTA és az AFET bizottság valamennyi kételyét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Trade Karel De Gucht biztos által a 2012. július 3-i plenáris ülésen a szóbeli választ igénylő kérdésre adott válaszokra, amelyekben a Bizottság tisztázta az INTA és az AFET bizottság valamennyi kételyét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0289/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0289/2012),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos bármely előrehaladásról rendszeresen tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos bármely előrehaladásról rendszeresen tegyen jelentést a Parlamentnek;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izrael állam kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Izrael állam kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

---