# Jurnalul Oficial L 149/2019

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 149 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 627 iunie 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 149

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 627 iunie 2019

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei din 12 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor OIV | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/935 al Comisiei din 16 aprilie 2019 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește metodele de analiză pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor vitivinicole și notificările deciziilor statelor membre referitoare la majorările tăriei alcoolice naturale | 53 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/936 al Comisiei din 6 iunie 2019 de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014, (UE) nr. 809/2014 și (UE) nr. 908/2014 în ceea ce privește instrumentele financiare instituite în cadrul programelor pentru dezvoltare rurală | 58 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2019/937 a Consiliului din 27 mai 2019 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Convenției pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord în ceea ce privește cererea de aderare la respectiva convenție prezentată de Regatul Unit | 61 |
| | * | Decizia (PESC) 2019/938 a Consiliului din 6 iunie 2019 de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu | 63 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/939 a Comisiei din 6 iunie 2019 pentru desemnarea entităților emitente însărcinate cu operarea unui sistem de atribuire a identificatorilor unici ai dispozitivelor (IUD) în domeniul dispozitivelor medicale (
  1
  ) | 73 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia nr. 2/2017 a Comitetului mixt al convenției regionale cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene din 16 mai 2017 de modificare a dispozițiilor apendicelui II la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, prin introducerea posibilității de drawback al taxelor și de cumul integral în cadrul schimburilor comerciale reglementate de Acordul central european de comerț liber (CEFTA), la care sunt părți Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene [2019/940] | 76 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei din 12 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor OIV

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/935 al Comisiei din 16 aprilie 2019 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește metodele de analiză pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor vitivinicole și notificările deciziilor statelor membre referitoare la majorările tăriei alcoolice naturale

53

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/936 al Comisiei din 6 iunie 2019 de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014, (UE) nr. 809/2014 și (UE) nr. 908/2014 în ceea ce privește instrumentele financiare instituite în cadrul programelor pentru dezvoltare rurală

58

DECIZII

*

Decizia (UE) 2019/937 a Consiliului din 27 mai 2019 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Convenției pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord în ceea ce privește cererea de aderare la respectiva convenție prezentată de Regatul Unit

61

*

Decizia (PESC) 2019/938 a Consiliului din 6 iunie 2019 de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu

63

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/939 a Comisiei din 6 iunie 2019 pentru desemnarea entităților emitente însărcinate cu operarea unui sistem de atribuire a identificatorilor unici ai dispozitivelor (IUD) în domeniul dispozitivelor medicale (
  1
  )

1

73

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia nr. 2/2017 a Comitetului mixt al convenției regionale cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene din 16 mai 2017 de modificare a dispozițiilor apendicelui II la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, prin introducerea posibilității de drawback al taxelor și de cumul integral în cadrul schimburilor comerciale reglementate de Acordul central european de comerț liber (CEFTA), la care sunt părți Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene [2019/940]

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 7.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 149/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2019/934 AL COMISIEI

din 12 martie 2019

de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor OIV

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 75 alineatul (2) și articolul 80 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (2). Partea II titlul II capitolul I secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 stabilește norme privind categoriile de produse vitivinicole, practicile oenologice și restricțiile aplicabile și împuternicește Comisia să adopte acte delegate și acte de punere în aplicare în acest sens. Pentru a se asigura buna funcționare a pieței vitivinicole în noul cadru juridic, anumite norme trebuie adoptate prin intermediul unor astfel de acte. Actele respective ar trebui să înlocuiască dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (3), care ar trebui, prin urmare, abrogat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (2). Partea II titlul II capitolul I secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 stabilește norme privind categoriile de produse vitivinicole, practicile oenologice și restricțiile aplicabile și împuternicește Comisia să adopte acte delegate și acte de punere în aplicare în acest sens. Pentru a se asigura buna funcționare a pieței vitivinicole în noul cadru juridic, anumite norme trebuie adoptate prin intermediul unor astfel de acte. Actele respective ar trebui să înlocuiască dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (3), care ar trebui, prin urmare, abrogat.

| (2) | Partea II din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, care enumeră categoriile de produse vitivinicole, prevede că vinul trebuie să aibă o tărie alcoolică totală de maximum 15 % vol. Totuși, prin derogare, limita respectivă poate fi majorată la 20 % vol. în cazul vinurilor produse fără îmbogățire în anumite zone viticole. Aceste zone ar trebui definite. |
| --- | --- |

(2)

Partea II din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, care enumeră categoriile de produse vitivinicole, prevede că vinul trebuie să aibă o tărie alcoolică totală de maximum 15 % vol. Totuși, prin derogare, limita respectivă poate fi majorată la 20 % vol. în cazul vinurilor produse fără îmbogățire în anumite zone viticole. Aceste zone ar trebui definite.

| (3) | Articolele 80 și 83 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, precum și anexa VIII la regulamentul respectiv stabilesc norme generale privind practicile și tratamentele oenologice și menționează norme detaliate care urmează a fi adoptate de către Comisie. Ar trebui definite în mod clar și precis practicile oenologice permise, inclusiv metodele de îndulcire a vinurilor, și ar trebui stabilite limite de utilizare a anumitor substanțe care pot fi folosite pentru producerea vinului și condițiile de utilizare a unora dintre substanțele respective în cadrul vinificației. |
| --- | --- |

(3)

Articolele 80 și 83 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, precum și anexa VIII la regulamentul respectiv stabilesc norme generale privind practicile și tratamentele oenologice și menționează norme detaliate care urmează a fi adoptate de către Comisie. Ar trebui definite în mod clar și precis practicile oenologice permise, inclusiv metodele de îndulcire a vinurilor, și ar trebui stabilite limite de utilizare a anumitor substanțe care pot fi folosite pentru producerea vinului și condițiile de utilizare a unora dintre substanțele respective în cadrul vinificației.

| (4) | Anexa I A la Regulamentul (CE) nr. 606/2009 enumeră practicile și tratamentele oenologice autorizate. Ar trebui clarificată lista practicilor oenologice autorizate și ar trebui îmbunătățită coerența ei. De asemenea, lista ar trebui completată, pentru a se ține seama de progresele tehnice. Pentru o claritate sporită, lista ar trebui împărțită în două tabele care să separe tratamentele oenologice de compușii oenologici. |
| --- | --- |

(4)

Anexa I A la Regulamentul (CE) nr. 606/2009 enumeră practicile și tratamentele oenologice autorizate. Ar trebui clarificată lista practicilor oenologice autorizate și ar trebui îmbunătățită coerența ei. De asemenea, lista ar trebui completată, pentru a se ține seama de progresele tehnice. Pentru o claritate sporită, lista ar trebui împărțită în două tabele care să separe tratamentele oenologice de compușii oenologici.

| (5) | Tabelul 1 din partea A a anexei I la prezentul regulament ar trebui să enumere tratamentele oenologice autorizate, precum și condițiile și limitele de utilizare a lor. Tratamentele autorizate ar trebui să fie bazate pe metodele relevante recomandate de Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV), cuprinse în fișele OIV menționate în tabel, precum și pe legislația relevantă a Uniunii menționată în tabel. |
| --- | --- |

(5)

Tabelul 1 din partea A a anexei I la prezentul regulament ar trebui să enumere tratamentele oenologice autorizate, precum și condițiile și limitele de utilizare a lor. Tratamentele autorizate ar trebui să fie bazate pe metodele relevante recomandate de Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV), cuprinse în fișele OIV menționate în tabel, precum și pe legislația relevantă a Uniunii menționată în tabel.

| (6) | Pentru a se garanta că producătorii de produse vitivinicole care utilizează compuși oenologici autorizați sunt mai bine informați și dobândesc o mai bună înțelegere a normelor relevante, tabelul 2 din partea A a anexei I la prezentul regulament ar trebui să enumere compușii oenologici autorizați, precum și condițiile și limitele de utilizare a lor. Compușii oenologici autorizați ar trebui să fie bazați pe compușii relevanți recomandați de OIV, cuprinși în fișele OIV menționate în tabel, precum și pe legislația relevantă a Uniunii menționată în tabel. În plus, tabelul ar trebui să indice în mod clar denumirea internațională, numărul E, dacă este disponibil, și/sau numărul CAS (Chemical Abstracts Service) al compusului. De asemenea, tabelul ar trebui să includă o clasificare a compușilor în două categorii, în funcție de utilizarea lor ca aditivi sau ca adjuvanți tehnologici, acest lucru fiind necesar în special în scopul etichetării. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se garanta că producătorii de produse vitivinicole care utilizează compuși oenologici autorizați sunt mai bine informați și dobândesc o mai bună înțelegere a normelor relevante, tabelul 2 din partea A a anexei I la prezentul regulament ar trebui să enumere compușii oenologici autorizați, precum și condițiile și limitele de utilizare a lor. Compușii oenologici autorizați ar trebui să fie bazați pe compușii relevanți recomandați de OIV, cuprinși în fișele OIV menționate în tabel, precum și pe legislația relevantă a Uniunii menționată în tabel. În plus, tabelul ar trebui să indice în mod clar denumirea internațională, numărul E, dacă este disponibil, și/sau numărul CAS (Chemical Abstracts Service) al compusului. De asemenea, tabelul ar trebui să includă o clasificare a compușilor în două categorii, în funcție de utilizarea lor ca aditivi sau ca adjuvanți tehnologici, acest lucru fiind necesar în special în scopul etichetării.

| (7) | În scopul simplificării normelor și al asigurării coerenței între normele prevăzute în prezentul regulament și standardele internaționale, ar trebui să se renunțe la practica anterioară de dublare a anumitor informații conținute în fișele Codului internațional al practicilor oenologice al OIV prin reproducerea conținutului în apendicele la anexa I. Condițiile și limitele de utilizare ar trebui să respecte, în principiu, recomandările OIV, cu excepția cazului în care sunt oportune condiții, limite și derogări suplimentare față de fișele OIV. |
| --- | --- |

(7)

În scopul simplificării normelor și al asigurării coerenței între normele prevăzute în prezentul regulament și standardele internaționale, ar trebui să se renunțe la practica anterioară de dublare a anumitor informații conținute în fișele Codului internațional al practicilor oenologice al OIV prin reproducerea conținutului în apendicele la anexa I. Condițiile și limitele de utilizare ar trebui să respecte, în principiu, recomandările OIV, cu excepția cazului în care sunt oportune condiții, limite și derogări suplimentare față de fișele OIV.

| (8) | Comisia ar trebui să publice în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene fișele Codului internațional al practicilor oenologice al OIV menționate în anexa I la prezentul regulament și să se asigure că fișele OIV în cauză sunt disponibile în toate limbile oficiale ale Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

Comisia ar trebui să publice în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene fișele Codului internațional al practicilor oenologice al OIV menționate în anexa I la prezentul regulament și să se asigure că fișele OIV în cauză sunt disponibile în toate limbile oficiale ale Uniunii.

| (9) | Anexa I B la Regulamentul (CE) nr. 606/2009 stabilește nivelurile maxime de dioxid de sulf în vinurile produse în Uniune. Limitele sunt aliniate la cele ale OIV, care sunt recunoscute la nivel mondial, iar derogările care sunt necesare în cazul anumitor vinuri dulci produse în cantități mici, având în vedere conținutul mai ridicat de zahăr al acestor vinuri și pentru asigurarea conservării lor corespunzătoare, ar trebui menținute. În lumina rezultatelor studiilor științifice în desfășurare privind reducerea și înlocuirea sulfiților din vin și aportul de sulfiți din vin în alimentația umană, limitele maxime ar putea fi reexaminate ulterior în vederea unei reduceri mai accentuate. |
| --- | --- |

(9)

Anexa I B la Regulamentul (CE) nr. 606/2009 stabilește nivelurile maxime de dioxid de sulf în vinurile produse în Uniune. Limitele sunt aliniate la cele ale OIV, care sunt recunoscute la nivel mondial, iar derogările care sunt necesare în cazul anumitor vinuri dulci produse în cantități mici, având în vedere conținutul mai ridicat de zahăr al acestor vinuri și pentru asigurarea conservării lor corespunzătoare, ar trebui menținute. În lumina rezultatelor studiilor științifice în desfășurare privind reducerea și înlocuirea sulfiților din vin și aportul de sulfiți din vin în alimentația umană, limitele maxime ar putea fi reexaminate ulterior în vederea unei reduceri mai accentuate.

| (10) | Ar trebui stabilite procedurile prin care statele membre pot autoriza, pentru o perioadă anume și în scop experimental, anumite practici și tratamente oenologice care nu sunt prevăzute de normele Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui stabilite procedurile prin care statele membre pot autoriza, pentru o perioadă anume și în scop experimental, anumite practici și tratamente oenologice care nu sunt prevăzute de normele Uniunii.

| (11) | Producerea de vinuri spumante, de vinuri spumante de calitate și de vinuri spumante de calitate de tip aromat necesită o serie de practici specifice, în plus față de practicile oenologice permise în cazul altor produse vitivinicole. Din motive de claritate, practicile respective ar trebui enumerate într-o anexă separată la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(11)

Producerea de vinuri spumante, de vinuri spumante de calitate și de vinuri spumante de calitate de tip aromat necesită o serie de practici specifice, în plus față de practicile oenologice permise în cazul altor produse vitivinicole. Din motive de claritate, practicile respective ar trebui enumerate într-o anexă separată la prezentul regulament.

| (12) | Producerea de vinuri licoroase necesită o serie de practici specifice, în plus față de practicile oenologice permise în cazul altor produse vitivinicole, iar producerea de vinuri licoroase cu denumire de origine protejată prezintă anumite particularități. Din motive de claritate, practicile și restricțiile respective ar trebui enumerate într-o anexă separată la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(12)

Producerea de vinuri licoroase necesită o serie de practici specifice, în plus față de practicile oenologice permise în cazul altor produse vitivinicole, iar producerea de vinuri licoroase cu denumire de origine protejată prezintă anumite particularități. Din motive de claritate, practicile și restricțiile respective ar trebui enumerate într-o anexă separată la prezentul regulament.

| (13) | Cupajul este o practică oenologică răspândită care poate avea un impact considerabil asupra calității produselor vitivinicole. Prin urmare, pentru a se preveni abuzurile și pentru a se asigura fabricarea de produse vitivinicole de înaltă calitate, promovând în același timp un sector mai competitiv, practica ar trebui să fie definită și reglementată în mod strict. Din aceleași motive, în ceea ce privește fabricarea vinului roze, această practică ar trebui reglementată în special în cazul anumitor vinuri care nu fac obiectul unor caiete de sarcini. |
| --- | --- |

(13)

Cupajul este o practică oenologică răspândită care poate avea un impact considerabil asupra calității produselor vitivinicole. Prin urmare, pentru a se preveni abuzurile și pentru a se asigura fabricarea de produse vitivinicole de înaltă calitate, promovând în același timp un sector mai competitiv, practica ar trebui să fie definită și reglementată în mod strict. Din aceleași motive, în ceea ce privește fabricarea vinului roze, această practică ar trebui reglementată în special în cazul anumitor vinuri care nu fac obiectul unor caiete de sarcini.

| (14) | Normele Uniunii referitoare la alimente și Codexul oenologic internațional al OIV stabilesc deja specificații privind puritatea și identitatea în ceea ce privește un număr mare de substanțe utilizate în cadrul practicilor oenologice. Din motive de armonizare și de claritate, ar trebui respectate în primul rând specificațiile respective, dar ar trebui prevăzute, de asemenea, norme suplimentare specifice situației din Uniune. |
| --- | --- |

(14)

Normele Uniunii referitoare la alimente și Codexul oenologic internațional al OIV stabilesc deja specificații privind puritatea și identitatea în ceea ce privește un număr mare de substanțe utilizate în cadrul practicilor oenologice. Din motive de armonizare și de claritate, ar trebui respectate în primul rând specificațiile respective, dar ar trebui prevăzute, de asemenea, norme suplimentare specifice situației din Uniune.

| (15) | Produsele vinicole care nu respectă dispozițiile din partea II titlul II capitolul I secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau dispozițiile prevăzute în prezentul regulament nu pot fi introduse pe piață și trebuie distruse. Totuși, unele dintre aceste produse pot fi utilizate în scopuri pur industriale și, prin urmare, ar trebui stabilite condițiile de utilizare a acestor produse, pentru a se asigura o monitorizare adecvată utilizării lor finale. În plus, pentru a se evita pierderile financiare ale operatorilor care dețin stocuri de anumite produse fabricate înaintea datei intrării în vigoare a prezentului regulament, ar trebui să se prevadă posibilitatea eliberării pentru consum a produselor fabricate în conformitate cu normele aflate în vigoare înaintea datei respective. |
| --- | --- |

(15)

Produsele vinicole care nu respectă dispozițiile din partea II titlul II capitolul I secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau dispozițiile prevăzute în prezentul regulament nu pot fi introduse pe piață și trebuie distruse. Totuși, unele dintre aceste produse pot fi utilizate în scopuri pur industriale și, prin urmare, ar trebui stabilite condițiile de utilizare a acestor produse, pentru a se asigura o monitorizare adecvată utilizării lor finale. În plus, pentru a se evita pierderile financiare ale operatorilor care dețin stocuri de anumite produse fabricate înaintea datei intrării în vigoare a prezentului regulament, ar trebui să se prevadă posibilitatea eliberării pentru consum a produselor fabricate în conformitate cu normele aflate în vigoare înaintea datei respective.

| (16) | În pofida normei generale stabilite în secțiunea D din partea II a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, turnarea vinului sau a mustului de struguri peste drojdie, tescovină de struguri sau pulpă de struguri „aszú” sau „výber” presați este o caracteristică esențială a fabricării unor vinuri ungurești și slovace. Normele speciale pentru reglementarea acestei practici trebuie stabilite în conformitate cu dispozițiile naționale aflate în vigoare în statele membre în cauză la 1 mai 2004. |
| --- | --- |

(16)

În pofida normei generale stabilite în secțiunea D din partea II a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, turnarea vinului sau a mustului de struguri peste drojdie, tescovină de struguri sau pulpă de struguri „aszú” sau „výber” presați este o caracteristică esențială a fabricării unor vinuri ungurești și slovace. Normele speciale pentru reglementarea acestei practici trebuie stabilite în conformitate cu dispozițiile naționale aflate în vigoare în statele membre în cauză la 1 mai 2004.

| (17) | Pentru a se asigura calitatea produselor vitivinicole, ar trebui să se stabilească dispoziții pentru punerea în aplicare a interdicției de suprapresare a strugurilor. Verificarea aplicării corecte a acestei interdicții necesită existența unei monitorizări corespunzătoare a subproduselor rezultate din procesul de vinificație și a utilizării lor finale. În acest scop, ar trebui specificate norme privind procentajul minim de alcool conținut de subproduse după presarea strugurilor, precum și norme privind condițiile aplicabile eliminării obligatorii a subproduselor deținute de orice persoană fizică sau juridică sau de grupuri de astfel de persoane, sub supravegherea autorităților competente ale statelor membre. Deoarece sunt direct legate de procesul de vinificație, condițiile respective ar trebui să figureze alături de practicile oenologice și de restricțiile aplicabile pentru producerea vinului stabilite în prezentul regulament, |
| --- | --- |

(17)

Pentru a se asigura calitatea produselor vitivinicole, ar trebui să se stabilească dispoziții pentru punerea în aplicare a interdicției de suprapresare a strugurilor. Verificarea aplicării corecte a acestei interdicții necesită existența unei monitorizări corespunzătoare a subproduselor rezultate din procesul de vinificație și a utilizării lor finale. În acest scop, ar trebui specificate norme privind procentajul minim de alcool conținut de subproduse după presarea strugurilor, precum și norme privind condițiile aplicabile eliminării obligatorii a subproduselor deținute de orice persoană fizică sau juridică sau de grupuri de astfel de persoane, sub supravegherea autorităților competente ale statelor membre. Deoarece sunt direct legate de procesul de vinificație, condițiile respective ar trebui să figureze alături de practicile oenologice și de restricțiile aplicabile pentru producerea vinului stabilite în prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

Prezentul regulamentul stabilește norme de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor OIV.

Articolul 2

Zonele viticole ale căror vinuri pot avea o tărie alcoolică totală maximă de 20 % vol.

Zonele viticole menționate la punctul 1 al doilea paragraf litera (c) prima liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sunt zonele C I, C II și C III menționate în apendicele 1 la anexa respectivă și arealurile din zona B în care pot fi produse vinuri albe cu următoarele indicații geografice protejate: „Vin de pays de Franche-Comté” și „Vin de pays du Val de Loire”.

Articolul 3

Practici oenologice autorizate

(1)   Practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile fabricării și conservării produselor vitivinicole cuprinse în domeniul de aplicare al parții II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, menționate la articolul 80 alineatul (1) din regulamentul respectiv, sunt prevăzute în anexa I la prezentul regulament.

Tabelul 1 din partea A a anexei I prevede tratamentele oenologice autorizate și condițiile și limitele de utilizare a lor.

Tabelul 2 din partea A a anexei I prevede compușii oenologici autorizați și condițiile și limitele de utilizare a lor.

(2)   Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene seria C fișele Codului internațional al practicilor oenologice al OIV menționate în tabelul 1 coloana 2 și în tabelul 2 coloana 3 din partea A a anexei I la prezentul regulament.

(3)   Partea B a anexei I prevede conținutul maxim de dioxid de sulf al vinurilor.

(4)   Partea C a anexei I prevede conținutul maxim de aciditate volatilă al vinurilor.

(5)   Partea D a anexei I prevede normele privind îndulcirea.

Articolul 4

Utilizarea experimentală a unor noi practici oenologice

(1)   În scopuri experimentale, menționate la articolul 83 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, fiecare stat membru poate autoriza utilizarea anumitor practici sau tratamente oenologice care nu sunt prevăzute în regulamentul respectiv sau în prezentul regulament, pentru o perioadă maximă de cinci ani, cu următoarele condiții:

| (a) | practicile și tratamentele respective îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 80 alineatul (1) al treilea paragraf și la articolul 80 alineatul (3) literele (b)-(e) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

practicile și tratamentele respective îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 80 alineatul (1) al treilea paragraf și la articolul 80 alineatul (3) literele (b)-(e) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013;

| (b) | cantitățile care fac obiectul acestor practici și tratamente nu depășesc 50 000 de hectolitri pe an în cadrul unui experiment; |
| --- | --- |

(b)

cantitățile care fac obiectul acestor practici și tratamente nu depășesc 50 000 de hectolitri pe an în cadrul unui experiment;

| (c) | la începerea experimentului, statul membru în cauză informează Comisia și celelalte state membre cu privire la condițiile fiecărei autorizări; |
| --- | --- |

(c)

la începerea experimentului, statul membru în cauză informează Comisia și celelalte state membre cu privire la condițiile fiecărei autorizări;

| (d) | tratamentele sunt incluse în documentul de însoțire prevăzut la articolul 147 alineatul (1) și în registrul prevăzut la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(d)

tratamentele sunt incluse în documentul de însoțire prevăzut la articolul 147 alineatul (1) și în registrul prevăzut la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

„Experiment” înseamnă una sau mai multe operațiuni efectuate în cadrul unui proiect de cercetare bine definit, cu un singur protocol experimental.

(2)   Produsele obținute prin utilizarea experimentală a unor astfel de practici și tratamente oenologice pot fi introduse pe piața unui alt stat membru decât statul membru în cauză dacă statul membru care autorizează experimentul notifică în prealabil autorităților competente ale statului membru destinatar condițiile autorizării și cantitățile aferente.

(3)   Într-o perioadă de trei luni de la expirarea perioadei menționate la alineatul (1), statul membru în cauză prezintă Comisiei un raport referitor la experimentul autorizat și la rezultatele acestuia. Comisia notifică celorlalte state membre rezultatele respective.

(4)   În funcție de rezultatele respective, statul membru în cauză poate solicita Comisiei autorizarea de a continua experimentul, eventual cu o cantitate mai mare de produse decât în experimentul inițial, pentru o perioadă suplimentară maximă de trei ani. În sprijinul cererii sale, statul membru în cauză depune un dosar corespunzător. Comisia adoptă o decizie referitoare la cerere, în conformitate cu procedura menționată la articolul 229 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(5)   Notificarea către Comisie a informațiilor sau a documentelor prevăzute la alineatul (1) litera (c) și la alineatele (3) și (4) se efectuează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei (4).

Articolul 5

Practici oenologice aplicabile categoriilor de vinuri spumante

În plus față de practicile oenologice și restricțiile cu aplicabilitate generală prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în anexa I la prezentul regulament, practicile oenologice și restricțiile specifice autorizate, inclusiv îmbogățirea, acidificarea și dezacidificarea, în ceea ce privește vinurile spumante, vinurile spumante de calitate și vinurile spumante de calitate de tip aromat, menționate la punctele 4, 5 și 6 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, sunt enumerate în anexa II la prezentul regulament.

Articolul 6

Practici oenologice aplicabile vinurilor licoroase

În plus față de practicile oenologice și restricțiile cu aplicabilitate generală prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în anexa I la prezentul regulament, practicile oenologice și restricțiile specifice autorizate în ceea ce privește vinurile licoroase menționate la punctul 3 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sunt enumerate în anexa III la prezentul regulament.

Articolul 7

Definiția cupajului

(1)   „Cupajul” menționat la articolul 75 alineatul (3) litera (h) și în secțiunea C din partea II a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 înseamnă amestecul de vinuri sau musturi de proveniență diferită, din soiuri de viță-de-vie diferite, din ani de recoltă diferiți sau din categorii de vin sau de must diferite.

(2)   Următoarele sunt considerate categorii de vin sau de must diferite:

| (a) | vinul roșu, vinul alb și musturile sau vinurile din care se poate obține una dintre aceste categorii de vin; |
| --- | --- |

(a)

vinul roșu, vinul alb și musturile sau vinurile din care se poate obține una dintre aceste categorii de vin;

| (b) | vinurile fără denumire de origine protejată și vinurile fără indicație geografică protejată, vinurile cu denumire de origine protejată (DOP) și vinurile cu indicație geografică protejată (IGP), precum și musturile sau vinurile din care se poate obține una dintre aceste categorii de vin. |
| --- | --- |

(b)

vinurile fără denumire de origine protejată și vinurile fără indicație geografică protejată, vinurile cu denumire de origine protejată (DOP) și vinurile cu indicație geografică protejată (IGP), precum și musturile sau vinurile din care se poate obține una dintre aceste categorii de vin.

În scopul prezentului alineat, vinul roze este considerat vin roșu.

(3)   Următoarele tratamente nu sunt considerate cupaj:

| (a) | îmbogățirea prin adăugarea de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat; |
| --- | --- |

(a)

îmbogățirea prin adăugarea de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat;

| (b) | îndulcirea. |
| --- | --- |

(b)

îndulcirea.

Articolul 8

Norme generale privind amestecul și cupajul

(1)   Un vin poate fi obținut prin amestec sau prin cupaj doar atunci când componentele amestecului sau cupajului respectiv prezintă caracteristicile necesare pentru obținerea unui vin și sunt conforme cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu prezentul regulament.

Cupajul unui vin alb fără DOP/IGP cu un vin roșu fără DOP/IGP nu poate produce un vin roze.

Totuși, dispoziția de la al doilea paragraf nu exclude un cupaj de genul celui menționat la paragraful respectiv în cazul în care produsul finit este destinat asamblării, definită la punctul 12 din partea IV a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, sau producerii de vinuri petiante.

(2)   Este interzis cupajul unui must de struguri sau al unui vin care a făcut obiectul practicii oenologice menționate în tabelul 2 punctul 11.1 din partea A a anexei I la prezentul regulament cu un must de struguri sau un vin care nu a făcut obiectul respectivei practici.

Articolul 9

Specificații privind puritatea și identitatea substanțelor utilizate în cadrul practicilor oenologice

(1)   Dacă nu sunt stabilite în Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (5), specificațiile privind puritatea și identitatea substanțelor utilizate în cadrul practicilor oenologice menționate la articolul 75 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sunt cele menționate în tabelul 2 coloana 4 din partea A a anexei I la prezentul regulament.

(2)   Enzimele și preparatele enzimatice utilizate în cadrul practicilor și tratamentelor oenologice autorizate enumerate în partea A a anexei I îndeplinesc cerințele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1332/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

Articolul 10

Condiții privind deținerea, circulația și utilizarea produselor care nu respectă dispozițiile de la articolul 80 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau dispozițiile prezentului regulament

(1)   Produsele menționate la articolul 80 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 nu se comercializează și se distrug. Totuși, statele membre pot autoriza, în anumite condiții, utilizarea de către distilerii sau fabrici de oțet sau în scopuri industriale a anumitor astfel de produse, caracteristicile acestora fiind stabilite de statele membre.

(2)   Produsele respective nu pot fi deținute de către producători sau comercianți în absența unui motiv legitim și nu pot fi transferate decât către distilerii, fabrici de oțet sau întreprinderi care le utilizează în scopuri sau pentru produse industriale ori către instalații de eliminare.

(3)   Statele membre pot impune adăugarea de agenți de denaturare sau de indicatori în vinurile menționate la alineatul (1), pentru o identificare mai facilă. Dacă acest lucru este justificat, statele membre pot, de asemenea, să interzică utilizările menționate la alineatul (1) și pot dispune distrugerea produselor.

(4)   Vinurile produse înainte de 1 august 2009 pot fi oferite sau livrate pentru consumul uman direct dacă respectă normele Uniunii sau normele naționale în vigoare înaintea acestei date.

Articolul 11

Condiții generale privind îmbogățirea, acidificarea și dezacidificarea altor produse decât vinul

Tratamentele autorizate menționate în secțiunea D punctul 1 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 trebuie să fie efectuate într-o singură operațiune. Totuși, statele membre pot permite efectuarea în mai multe operațiuni a unora dintre aceste tratamente dacă acest lucru îmbunătățește vinificarea produselor în cauză. În astfel de cazuri, limitele prevăzute în anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se aplică întregii operațiuni în cauză.

Articolul 12

Turnarea vinului sau a mustului de struguri peste drojdie, tescovină de struguri sau pulpă de struguri „aszú”/„výber” presați

Turnarea vinului sau a mustului de struguri peste drojdie, tescovină de struguri sau pulpă de struguri „aszú”/„výber” presați, prevăzută în secțiunea D punctul 2 din partea II a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, se realizează după cum urmează, în conformitate cu dispozițiile naționale aflate în vigoare la 1 mai 2004:

| (a) | „Tokaji fordítás” sau „Tokajský forditáš” se prepară turnând must sau vin peste pulpă de struguri „aszú”/„výber” presați; |
| --- | --- |

(a)

„Tokaji fordítás” sau „Tokajský forditáš” se prepară turnând must sau vin peste pulpă de struguri „aszú”/„výber” presați;

| (b) | „Tokaji máslás” sau „Tokajský mášláš” se prepară turnând must sau vin peste drojdia de „szamorodni”/„samorodné” sau „aszú”/„výber”. |
| --- | --- |

(b)

„Tokaji máslás” sau „Tokajský mášláš” se prepară turnând must sau vin peste drojdia de „szamorodni”/„samorodné” sau „aszú”/„výber”.

Produsele în cauză trebuie să provină din același an de recoltă.

Articolul 13

Stabilirea unui procentaj minim de alcool pentru subproduse

(1)   Sub rezerva dispozițiilor din secțiunea D punctul 1 din partea II a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, statele membre fixează un procentaj minim pentru volumul de alcool pe care trebuie să îl conțină subprodusul, după separarea sa de vin, în raport cu volumul de alcool conținut de vinul produs. Statele membre pot să ajusteze respectivul procentaj minim pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii.

(2)   Dacă nu se atinge procentajul relevant stabilit de statele membre în temeiul alineatului (1), operatorul în cauză furnizează, din producția proprie, o cantitate de vin care corespunde cantității necesare pentru atingerea procentajului minim.

(3)   În scopul determinării volumului de alcool pe care îl conțin subprodusele în raport cu volumul de alcool pe care îl conține vinul produs, standardul pentru tăria alcoolică naturală a vinului exprimată în volume aplicabilă în diferitele zone vitivinicole este de:

| (a) | 8,0 % pentru zona A; |
| --- | --- |

(a)

8,0 % pentru zona A;

| (b) | 8,5 % pentru zona B; |
| --- | --- |

(b)

8,5 % pentru zona B;

| (c) | 9,0 % pentru zona C I; |
| --- | --- |

(c)

9,0 % pentru zona C I;

| (d) | 9,5 % pentru zona C II; |
| --- | --- |

(d)

9,5 % pentru zona C II;

| (e) | 10,0 % pentru zona C III. |
| --- | --- |

(e)

10,0 % pentru zona C III.

Articolul 14

Eliminarea subproduselor

(1)   Sub supravegherea autorităților competente ale statelor membre, producătorii retrag subprodusele obținute în urma procesului de vinificație sau a oricărui alt proces de prelucrare a strugurilor, sub rezerva cerințelor privind livrarea și înregistrarea prevăzute la articolul 9 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 (7) și, respectiv, la articolul 14 alineatul (1) litera (b) punctul (vii) și la articolul 18 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei (8).

(2)   Retragerea se efectuează fără întârziere și cel târziu la sfârșitul campaniei vitivinicole în care au fost obținute subprodusele, în conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii, în special în ceea ce privește protecția mediului.

(3)   Statele membre pot decide că producătorii care, în cursul campaniei vitivinicole în cauză, nu produc mai mult de 50 de hectolitri de vin sau de must în propriile unități de producție nu sunt obligați să își retragă subprodusele.

(4)   Producătorii pot îndeplini obligația de a elimina parțial sau în totalitate subprodusele obținute în urma procesului de vinificație sau a oricărui alt proces de prelucrare a strugurilor prin livrarea acestor subproduse în vederea distilării. O astfel de eliminare a subproduselor trebuie certificată de autoritatea competentă a statului membru în cauză.

(5)   Pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, statele membre pot decide că livrarea, parțial sau în totalitate, în vederea distilării a subproduselor obținute în urma procesului de vinificație sau a oricărui alt proces de prelucrare a strugurilor este obligatorie pentru toți producătorii sau pentru anumiți producători de pe teritoriile lor.

Articolul 15

Dispoziții tranzitorii

Stocurile de produse vitivinicole produse înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament în conformitate cu normele aflate în vigoare înaintea datei respective pot fi eliberate pentru consum uman.

Articolul 16

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 606/2009 se abrogă.

Articolul 17

Intrare în vigoare

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Prezentul regulament se aplică de la 7 decembrie 2019.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 martie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (JO L 299, 16.11.2007, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei din 10 iulie 2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora (JO L 193, 24.7.2009, p. 1).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de completare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie de informații și documente (JO L 171, 4.7.2017, p. 100).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 83, 22.3.2012, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1332/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 (JO L 354, 31.12.2008, p. 7).

6

(7)  Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, registrul plantațiilor viticole, documentele însoțitoare și certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii, notificările și publicarea informațiilor notificate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele și sancțiunile relevante, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 555/2008, (CE) nr. 606/2009 și (CE) nr. 607/2009 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 436/2009 al Comisiei și a Regulamentului delegat (UE) 2015/560 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 1).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii și notificările, de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele relevante și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/561 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 60).

8

---

ANEXA I

PARTEA A

PRACTICI OENOLOGICE AUTORIZATE

TABELUL 1: TRATAMENTELE OENOLOGICE AUTORIZATE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 3 ALINEATUL (1)

| | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| | Tratamente oenologice | Condiții și limite de utilizare (1) |
| 1 | Aerarea sau oxigenarea | Numai cu utilizarea oxigenului gazos. |
| 2 | Tratamentele termice | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 1.8 (1970), 2.4.4 (1988), 3.4.3 (1988) și 3.4.3.1 (1990) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. |
| 3 | Centrifugarea și filtrarea cu sau fără agent de filtrare inert | În eventualitatea utilizării unui agent de filtrare inert, acesta nu trebuie să lase reziduuri nedorite în produsul tratat. |
| 4 | Crearea unei atmosfere inerte | Numai în scopul manipulării produsului în lipsa aerului. |
| 5 | Eliminarea dioxidului de sulf prin procedee fizice | Numai pentru strugurii proaspeți, mustul de struguri, mustul de struguri parțial fermentat, mustul de struguri parțial fermentat extras din struguri stafidiți, mustul de struguri concentrat, mustul de struguri concentrat rectificat și vinul nou aflat încă în fermentație. |
| 6 | Utilizarea de rășini schimbătoare de ioni | Numai pentru mustul de struguri destinat producerii de must de struguri concentrat rectificat. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 3. |
| 7 | Barbotarea | Numai cu utilizarea argonului sau a azotului. |
| 8 | Flotația | Numai cu utilizarea azotului sau a dioxidului de carbon sau prin aerare. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.1.2014 (1999). |
| 9 | Utilizarea de discuri de parafină pură impregnate cu izotiocianat de alil | Numai în scopul creării unei atmosfere sterile. În Italia este permisă doar cu condiția să fie în conformitate cu legislația națională și doar în recipiente cu o capacitate mai mare de 20 de litri. Utilizarea izotiocianatului de alil face obiectul condițiilor și limitelor din tabelul 2 referitoare la compușii oenologici autorizați. |
| 10 | Tratament prin electrodializă | Doar pentru asigurarea stabilizării tartrice a vinului. Doar în cazul mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și în cazul produselor definite la punctele 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 5 la prezenta anexă. |
| 11 | Utilizarea de bucăți de lemn de stejar | Pentru vinificație și pentru învechirea vinurilor, inclusiv pentru fermentarea strugurilor proaspeți și a musturilor de struguri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 7. |
| 12 | Corectarea tăriei alcoolice a vinurilor | Numai în cazul vinului. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 8. |
| 13 | Tratamentul cu schimbători de cationi pentru stabilizare tartrică | Doar în cazul stabilizării tartrice a mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și a produselor definite la punctele 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.3.3 (2011) al Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Trebuie respectate, de asemenea, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| 14 | Tratament prin electrodializă cu membrane | Doar pentru acidificare sau dezacidificare. Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 (3) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) și 3.1.2.3 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| 15 | Acidificarea prin tratare cu schimbători de cationi | Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.4 (2012) și 3.1.1.5 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| 16 | Cuplajul membranar | Numai pentru reducerea conținutului de zaharuri al mustului, astfel cum este definit în partea II punctul 10 din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 9. |
| 17 | Utilizarea de contactori membranari | Numai în scopul gestionării gazelor dizolvate din vin. Doar în cazul produselor definite la punctele 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Este interzisă adăugarea de dioxid de carbon în cazul produselor definite la punctele 4, 5, 6 și 8 din partea II a anexei menționate. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.5.17 (2013) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. |
| 18 | Tehnologia pe bază de membrană, combinată cu carbon activ | Numai pentru a reduce 4-etilfenolul și 4-etilguaiacolul în exces din vinuri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 10. |
| 19 | Utilizarea de plăci filtrante care conțin zeoliți de tip Y-faujasit | Numai în scopul adsorbției haloanisolilor. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.2.15 (2016) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. |

1

2

Tratamente oenologice

Condiții și limite de utilizare (1)

1

Aerarea sau oxigenarea

Numai cu utilizarea oxigenului gazos.

2

Tratamentele termice

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 1.8 (1970), 2.4.4 (1988), 3.4.3 (1988) și 3.4.3.1 (1990) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

3

Centrifugarea și filtrarea cu sau fără agent de filtrare inert

În eventualitatea utilizării unui agent de filtrare inert, acesta nu trebuie să lase reziduuri nedorite în produsul tratat.

4

Crearea unei atmosfere inerte

Numai în scopul manipulării produsului în lipsa aerului.

5

Eliminarea dioxidului de sulf prin procedee fizice

Numai pentru strugurii proaspeți, mustul de struguri, mustul de struguri parțial fermentat, mustul de struguri parțial fermentat extras din struguri stafidiți, mustul de struguri concentrat, mustul de struguri concentrat rectificat și vinul nou aflat încă în fermentație.

6

Utilizarea de rășini schimbătoare de ioni

Numai pentru mustul de struguri destinat producerii de must de struguri concentrat rectificat. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 3.

7

Barbotarea

Numai cu utilizarea argonului sau a azotului.

8

Flotația

Numai cu utilizarea azotului sau a dioxidului de carbon sau prin aerare. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.1.2014 (1999).

9

Utilizarea de discuri de parafină pură impregnate cu izotiocianat de alil

Numai în scopul creării unei atmosfere sterile. În Italia este permisă doar cu condiția să fie în conformitate cu legislația națională și doar în recipiente cu o capacitate mai mare de 20 de litri. Utilizarea izotiocianatului de alil face obiectul condițiilor și limitelor din tabelul 2 referitoare la compușii oenologici autorizați.

10

Tratament prin electrodializă

Doar pentru asigurarea stabilizării tartrice a vinului. Doar în cazul mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și în cazul produselor definite la punctele 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 5 la prezenta anexă.

11

Utilizarea de bucăți de lemn de stejar

Pentru vinificație și pentru învechirea vinurilor, inclusiv pentru fermentarea strugurilor proaspeți și a musturilor de struguri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 7.

12

Corectarea tăriei alcoolice a vinurilor

Numai în cazul vinului. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 8.

13

Tratamentul cu schimbători de cationi pentru stabilizare tartrică

Doar în cazul stabilizării tartrice a mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și a produselor definite la punctele 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.3.3 (2011) al Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Trebuie respectate, de asemenea, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

14

Tratament prin electrodializă cu membrane

Doar pentru acidificare sau dezacidificare. Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 (3) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) și 3.1.2.3 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

15

Acidificarea prin tratare cu schimbători de cationi

Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.4 (2012) și 3.1.1.5 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

16

Cuplajul membranar

Numai pentru reducerea conținutului de zaharuri al mustului, astfel cum este definit în partea II punctul 10 din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 9.

17

Utilizarea de contactori membranari

Numai în scopul gestionării gazelor dizolvate din vin. Doar în cazul produselor definite la punctele 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Este interzisă adăugarea de dioxid de carbon în cazul produselor definite la punctele 4, 5, 6 și 8 din partea II a anexei menționate. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.5.17 (2013) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

18

Tehnologia pe bază de membrană, combinată cu carbon activ

Numai pentru a reduce 4-etilfenolul și 4-etilguaiacolul în exces din vinuri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 10.

19

Utilizarea de plăci filtrante care conțin zeoliți de tip Y-faujasit

Numai în scopul adsorbției haloanisolilor. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.2.15 (2016) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

TABELUL 2: COMPUȘII OENOLOGICI AUTORIZAȚI MENȚIONAȚI LA ARTICOLUL 3 ALINEATUL (1)

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Substanțele/Activitățile | Numărul E
  și/sau
  numărul CAS | Codul internațional al practicilor oenologice al OIV (4) | Referirea la fișa Codexului OIV, astfel cum este menționată la articolul 9 alineatul (1) | Aditivul | Adjuvantul tehnologic/substanța utilizată ca adjuvant tehnologic (5) | Condițiile și limitele de utilizare (6) | Categoriile de produse vinicole (7) |
| 1 | Corectori de aciditate |
| 1.1 | Acid (L(+)-)tartric | E 334/CAS 87-69-4 | Fișa 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Condițiile și limitele prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Specificațiile referitoare la acidul (L(+)-)tartric prevăzute la punctul 2 din apendicele 1 la prezenta anexă. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.2 | Acid malic (D,L-; L-) | E 296/- | Fișa 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.3 | Acid lactic | E 270/- | Fișa 2.1.3.1.1 (2001);
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.4 | L(+)-tartrat de potasiu | E 336(ii)/CAS 921-53-9 | Fișa 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.5 | Bicarbonat de potasiu | E 501(ii)/CAS 298-14-6 | Fișa 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.6 | Carbonat de calciu | E 170/CAS 471-34-1 | Fișa 2.1.3.2.2 (1979);
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.7 | Tartrat de calciu | E 354/- | Fișa 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 1.8 | Sulfat de calciu | E 516/- | Fișa 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | Condițiile și limitele prevăzute la punctul 2 litera (b) din secțiunea A a anexei III. Nivelul maxim de utilizare: 2 g/l. | 3 |
| 1.9 | Carbonat de potasiu | E 501(i) | Fișa 2.1.3.2.5 (2017); 3.1.2.2 (1979) | | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2 | Conservanți și antioxidanți |
| 2.1 | Dioxid de sulf | E 220/CAS 7446-09-5 | Fișa 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Limitele (cantitatea maximă conținută în produsul introdus pe piață) prevăzute în secțiunea B a anexei I. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.2 | Bisulfit de potasiu | E 228/CAS 7773-03-7 | Fișa 2.1.2 (1987) | COEI-1-POTBIS | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.3 | Metabisulfit de potasiu | E 224/CAS 16731-55-8 | Fișa 1.12 (2004), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.4 | Sorbat de potasiu | E 202 | Fișa 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 2.5 | Lizozimă | E 1105 | Fișa 2.2.6 (1997); 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.6 | Acid L-ascorbic | E 300 | Fișa 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 250 mg/l. Maximum 250 mg/l per tratament. | Struguri proaspeți, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.7 | Dicarbonat de dimetil (DMDC) | E242/CAS 4525-33-1 | Fișa 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 3 | Sechestranți |
| 3.1 | Cărbune de uz oenologic | | Fișa 2.1.9 (2002); 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | | Vinuri albe, 2, 10 și 14 |
| 3.2 | Fibre vegetale selective | | Fișa 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 4 | Activatori pentru fermentația alcoolică și malolactică |
| 4.1 | Celuloză microcristalină | E 460(i)/CAS 9004-34-6 | Fișa 2.3.2 (2005), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Trebuie să respecte specificațiile prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012. | Struguri proaspeți, 2, 4, 5, 6, 7, 10, 11 și 12 |
| 4.2 | Fosfat de amoniu | E 342/CAS 7783-28-0 | Fișa 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 1 g/l (exprimată în săruri) (8) sau de 0,3 g/l pentru a doua fermentație a vinurilor spumante. | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7. |
| 4.3 | Sulfat de amoniu | E 517/CAS 7783-20-2 | Fișa 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Bisulfit de amoniu | -/CAS 10192-30-0 | | COEI_1-AMMHYD | | x | Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 0,2 g/l (exprimată în săruri) și în limitele prevăzute la punctele 2.1-2.3. | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12 și 13 |
| 4.5 | Clorhidrat de tiamină | -/CAS 67-03-8 | Fișa 2.3.3 (1976); 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Numai pentru fermentația alcoolică. | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7. |
| 4.6 | Autolizați de drojdie | -/- | Fișa 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x (5) | | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12 și 13 |
| 4.7 | Membrane celulare de levuri | -/- | Fișa 2.3.4 (1988); 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x (5) | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 4.8 | Drojdii inactivate | -/- | Fișa 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 4.9 | Drojdii inactivate cu niveluri de glutation garantate | -/- | Fișa 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x (5) | Numai pentru fermentația alcoolică. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5 | Agenți de limpezire |
| 5.1 | Gelatină alimentară | -/CAS 9000-70-8 | Fișa 2.1.6 (1997); 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.2 | Proteine din grâu | | Fișa 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.3 | Proteine din mazăre | | Fișa 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.4 | Proteine din cartofi | | Fișa 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.5 | Clei de pește (ihtiocol) | | Fișa 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 5.6 | Cazeină | -/CAS 9005-43-0 | Fișa 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.7 | Cazeinați de potasiu | -/CAS 68131-54-4 | Fișa 2.1.15 (2004); 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.8 | Ovalbumină | -/CAS 9006-59-1 | Fișa 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 5.9 | Bentonită | E 558/- | Fișa 2.1.8 (1970); 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.10 | Dioxid de siliciu (sub formă de gel sau soluție coloidală) | E 551/- | Fișa 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.11 | Caolin | -/CAS 1332-58-7 | Fișa 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 5.12 | Taninuri | | Fișa 2.1.7 (1970); 2.1.17 (2004) 3.2.6 (1970); 3.2.7 (2004); 4.1.8 (1981); 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16 |
| 5.13 | Chitosan obținut din Aspergillus niger | -/CAS 9012-76-4 | Fișa 2.1.22 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.12 (2009); 3.2.1 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.14 | Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger; | Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9. | Fișa 2.1.23 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.13 (2009); 3.2.1 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.15 | Extracte proteice din drojdii | -/- | Fișa 2.1.24 (2011); 3.2.14 (2011); 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.16 | Polivinilpolipirolidonă | E 1202/CAS 25249-54-1 | Fișa 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16 |
| 5.17 | Alginat de calciu | E 404/CAS 9005-35-0 | Fișa 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare. | 4, 5, 6, 7, 8 și 9 |
| 5.18 | Alginat de potasiu | E 402/CAS 9005-36-1 | Fișa 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare. | 4, 5, 6, 7, 8 și 9 |
| 6 | Stabilizatori |
| 6.1 | Bitartrat de potasiu | E336(i)/CAS 868-14-4 | Fișa 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Numai pentru favorizarea precipitării sărurilor tartrice | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.2 | Tartrat de calciu | E354/- | Fișa 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.3 | Acid citric | E 330 | Fișa 3.3.8 (1970); 3.3.1 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 1 g/l | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.4 | Taninuri | -/- | 3.3.1 (1970); | COEI-1-TANINS | | | | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.5 | Ferocianură de potasiu | E 536/- | Fișa 3.3.1 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.6 | Fitatul de calciu | -/CAS 3615-82-5 | Fișa 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | În cazul vinurilor roșii, maximum 8 g/hl
  Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.7 | Acid metatartric | E 353/- | Fișa 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.8 | Gumă arabică | E 414/CAS 9000-01-5 | Fișa 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.9 | Acid D, L-tartric sau sarea sa neutră de potasiu | -/CAS 133-37-9 | Fișa 2.1.21 (2008); 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Numai pentru precipitarea surplusului de calciu.
  Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.10 | Manoproteine de drojdie | -/- | Fișa 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.11 | Carboximetilceluloză | E466/- | Fișa 3.3.14 (2008) | COEI-1-CMC | x | | Numai pentru a se asigura stabilizarea tartrică. | Vinuri albe, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| 6.12 | Copolimeri polivinilimidazol-polivinilpirolidon (PVI/PVP) | -/CAS 87865-40-5 | Fișa 2.1.20 (2014); 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 6.13 | Poliaspartat de potasiu | E 456/CAS 64723-18-8 | Fișa 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTASP | x | | Numai pentru a contribui la stabilizarea tartrică. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 7 | Enzime (9) |
| 7.1 | Urează | EC 3.5.1.5 | Fișa 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE | | x | Doar pentru reducerea nivelului de uree din vinuri.
  Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 6 la prezenta anexă. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 7.2 | Pectin liază | EC 4.2.2.10 | Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPLY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.3 | Pectin-metil-esterază | EC 3.1.1.11 | Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPME | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.4 | Poligalacturonază | EC 3.2.1.15 | Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTPGA | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.5 | Hemicelulază | EC 3.2.1.78 | Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTGHE | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.6 | Celulază | EC 3.2.1.4 | Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013) | COEI-1-ACTCEL | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.7 | Betaglucanază | EC 3.2.1.58 | Fișa 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.8 | Glicozidază | EC 3.2.1.20 | Fișa 2.1.19 (2013); 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8 | Gaze și gaze de ambalare (10) |
| 8.1 | Argon | E 938/CAS 7440-37-1 | Fișa 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x (10) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8.2 | Azot | E 941/CAS 7727-37-9 | Fișa 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x (10) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8.3 | Dioxid de carbon | E 290/CAS 124-38-9 | Fișa 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.10 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (10) | x | În cazul vinurilor liniștite, cantitatea maximă de dioxid de carbon din vinul astfel tratat și introdus pe piață este de 3 g/l, iar suprapresiunea creată de dioxidul de carbon trebuie să fie mai mică de 1 bar la o temperatură de 20 °C. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8.4 | Oxigen gazos | E 948/CAS 17778-80-2 | Fișa 2.1.1 (2016); 3.5.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 9 | Agenți de fermentare |
| 9.1 | Drojdii pentru producția de vin | -/- | Fișa 2.3.1 (2016); 4.1.8 (1981) | COEI-1-LESEAC | | x (5) | | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7. |
| 9.2 | Bacterii lactice | -/- | Fișa 3.1.2 (1979); 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (5) | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16 |
| 10 | Corectarea defectelor |
| 10.1 | Sulfat de cupru pentahidrat | -/CAS 7758-99-8 | Fișa 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 10.2 | Citrat de cupru | -/CAS 866-82-0 | Fișa 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l. | Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 10.3 | Chitosan obținut din Aspergillus niger | -/CAS 9012-76-4 | Fișa 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 10.4 | Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger | Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9. | Fișa 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 10.5 | Drojdii inactivate | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 11 | Alte practici |
| 11.1 | Rășină de pin de Alep | -/- | | | x | | Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 2 la prezenta anexă. | 2, 10, 11 |
| 11.2 | Drojdii de vin proaspete | -/- | | | | x (5) | Numai în cazul vinurilor seci. Drojdii de vin proaspete, în stare bună și nediluate, care conțin levuri provenite din vinificarea recentă a vinurilor seci. Cantitățile nu depășesc 5 % din volumul produsului tratat. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 11.3 | Caramel | E 150 a-d/- | Fișa 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Consolidarea culorii, astfel cum este definită la punctul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. | 3 |
| 11.4 | Izotiocianat de alil | -/57-06-7 | | | | x | Numai pentru impregnarea de discuri de parafină pură. A se vedea tabelul 1.
  În vin nu trebuie să fie prezentă nicio urmă de izotiocianat de alil. | Doar în cazul mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și în cazul vinului. |
| 11.5 | Drojdii inactivate | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x (5) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |

1

2

3

4

5

6

7

8

Substanțele/Activitățile

Numărul E

și/sau

numărul CAS

Codul internațional al practicilor oenologice al OIV (4)

Referirea la fișa Codexului OIV, astfel cum este menționată la articolul 9 alineatul (1)

Aditivul

Adjuvantul tehnologic/substanța utilizată ca adjuvant tehnologic (5)

Condițiile și limitele de utilizare (6)

Categoriile de produse vinicole (7)

1

Corectori de aciditate

1.1

Acid (L(+)-)tartric

E 334/CAS 87-69-4

Fișa 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Condițiile și limitele prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Specificațiile referitoare la acidul (L(+)-)tartric prevăzute la punctul 2 din apendicele 1 la prezenta anexă.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.2

Acid malic (D,L-; L-)

E 296/-

Fișa 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.3

Acid lactic

E 270/-

Fișa 2.1.3.1.1 (2001);

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.4

L(+)-tartrat de potasiu

E 336(ii)/CAS 921-53-9

Fișa 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.5

Bicarbonat de potasiu

E 501(ii)/CAS 298-14-6

Fișa 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.6

Carbonat de calciu

E 170/CAS 471-34-1

Fișa 2.1.3.2.2 (1979);

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.7

Tartrat de calciu

E 354/-

Fișa 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

1.8

Sulfat de calciu

E 516/-

Fișa 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

Condițiile și limitele prevăzute la punctul 2 litera (b) din secțiunea A a anexei III. Nivelul maxim de utilizare: 2 g/l.

3

1.9

Carbonat de potasiu

E 501(i)

Fișa 2.1.3.2.5 (2017); 3.1.2.2 (1979)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2

Conservanți și antioxidanți

2.1

Dioxid de sulf

E 220/CAS 7446-09-5

Fișa 1.12 (2004); 2.1.2 (1987);

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Limitele (cantitatea maximă conținută în produsul introdus pe piață) prevăzute în secțiunea B a anexei I.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.2

Bisulfit de potasiu

E 228/CAS 7773-03-7

Fișa 2.1.2 (1987)

COEI-1-POTBIS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.3

Metabisulfit de potasiu

E 224/CAS 16731-55-8

Fișa 1.12 (2004), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.4

Sorbat de potasiu

E 202

Fișa 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

2.5

Lizozimă

E 1105

Fișa 2.2.6 (1997); 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.6

Acid L-ascorbic

E 300

Fișa 1.11 (2001); 2.2.7 (2001); 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 250 mg/l. Maximum 250 mg/l per tratament.

Struguri proaspeți, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.7

Dicarbonat de dimetil (DMDC)

E242/CAS 4525-33-1

Fișa 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

3

Sechestranți

3.1

Cărbune de uz oenologic

Fișa 2.1.9 (2002); 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Vinuri albe, 2, 10 și 14

3.2

Fibre vegetale selective

Fișa 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

4

Activatori pentru fermentația alcoolică și malolactică

4.1

Celuloză microcristalină

E 460(i)/CAS 9004-34-6

Fișa 2.3.2 (2005), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Trebuie să respecte specificațiile prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012.

Struguri proaspeți, 2, 4, 5, 6, 7, 10, 11 și 12

4.2

Fosfat de amoniu

E 342/CAS 7783-28-0

Fișa 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 1 g/l (exprimată în săruri) (8) sau de 0,3 g/l pentru a doua fermentație a vinurilor spumante.

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7.

4.3

Sulfat de amoniu

E 517/CAS 7783-20-2

Fișa 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Bisulfit de amoniu

-/CAS 10192-30-0

COEI_1-AMMHYD

x

Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 0,2 g/l (exprimată în săruri) și în limitele prevăzute la punctele 2.1-2.3.

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12 și 13

4.5

Clorhidrat de tiamină

-/CAS 67-03-8

Fișa 2.3.3 (1976); 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Numai pentru fermentația alcoolică.

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7.

4.6

Autolizați de drojdie

-/-

Fișa 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x (5)

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12 și 13

4.7

Membrane celulare de levuri

-/-

Fișa 2.3.4 (1988); 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x (5)

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

4.8

Drojdii inactivate

-/-

Fișa 2.3.2 (2005); 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x (5)

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

4.9

Drojdii inactivate cu niveluri de glutation garantate

-/-

Fișa 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x (5)

Numai pentru fermentația alcoolică.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5

Agenți de limpezire

5.1

Gelatină alimentară

-/CAS 9000-70-8

Fișa 2.1.6 (1997); 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.2

Proteine din grâu

Fișa 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.3

Proteine din mazăre

Fișa 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.4

Proteine din cartofi

Fișa 2.1.17 (2004); 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.5

Clei de pește (ihtiocol)

Fișa 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

5.6

Cazeină

-/CAS 9005-43-0

Fișa 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.7

Cazeinați de potasiu

-/CAS 68131-54-4

Fișa 2.1.15 (2004); 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.8

Ovalbumină

-/CAS 9006-59-1

Fișa 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

5.9

Bentonită

E 558/-

Fișa 2.1.8 (1970); 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.10

Dioxid de siliciu (sub formă de gel sau soluție coloidală)

E 551/-

Fișa 2.1.10 (1991); 3.2.1 (2011); 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.11

Caolin

-/CAS 1332-58-7

Fișa 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

5.12

Taninuri

Fișa 2.1.7 (1970); 2.1.17 (2004) 3.2.6 (1970); 3.2.7 (2004); 4.1.8 (1981); 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16

5.13

Chitosan obținut din Aspergillus niger

-/CAS 9012-76-4

Fișa 2.1.22 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.12 (2009); 3.2.1 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.14

Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger;

Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9.

Fișa 2.1.23 (2009); 3.2.1 (2011); 3.2.13 (2009); 3.2.1 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.15

Extracte proteice din drojdii

-/-

Fișa 2.1.24 (2011); 3.2.14 (2011); 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.16

Polivinilpolipirolidonă

E 1202/CAS 25249-54-1

Fișa 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16

5.17

Alginat de calciu

E 404/CAS 9005-35-0

Fișa 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare.

4, 5, 6, 7, 8 și 9

5.18

Alginat de potasiu

E 402/CAS 9005-36-1

Fișa 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare.

4, 5, 6, 7, 8 și 9

6

Stabilizatori

6.1

Bitartrat de potasiu

E336(i)/CAS 868-14-4

Fișa 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Numai pentru favorizarea precipitării sărurilor tartrice

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.2

Tartrat de calciu

E354/-

Fișa 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.3

Acid citric

E 330

Fișa 3.3.8 (1970); 3.3.1 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 1 g/l

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.4

Taninuri

-/-

3.3.1 (1970);

COEI-1-TANINS

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.5

Ferocianură de potasiu

E 536/-

Fișa 3.3.1 (1970)

COEI-1-POTFER

x

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.6

Fitatul de calciu

-/CAS 3615-82-5

Fișa 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

În cazul vinurilor roșii, maximum 8 g/hl

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.7

Acid metatartric

E 353/-

Fișa 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.8

Gumă arabică

E 414/CAS 9000-01-5

Fișa 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.9

Acid D, L-tartric sau sarea sa neutră de potasiu

-/CAS 133-37-9

Fișa 2.1.21 (2008); 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Numai pentru precipitarea surplusului de calciu.

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.10

Manoproteine de drojdie

-/-

Fișa 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.11

Carboximetilceluloză

E466/-

Fișa 3.3.14 (2008)

COEI-1-CMC

x

Numai pentru a se asigura stabilizarea tartrică.

Vinuri albe, 4, 5, 6, 7, 8, 9

6.12

Copolimeri polivinilimidazol-polivinilpirolidon (PVI/PVP)

-/CAS 87865-40-5

Fișa 2.1.20 (2014); 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

6.13

Poliaspartat de potasiu

E 456/CAS 64723-18-8

Fișa 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTASP

x

Numai pentru a contribui la stabilizarea tartrică.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

7

Enzime (9)

7.1

Urează

EC 3.5.1.5

Fișa 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

x

Doar pentru reducerea nivelului de uree din vinuri.

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 6 la prezenta anexă.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

7.2

Pectin liază

EC 4.2.2.10

Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPLY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.3

Pectin-metil-esterază

EC 3.1.1.11

Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPME

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.4

Poligalacturonază

EC 3.2.1.15

Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTPGA

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.5

Hemicelulază

EC 3.2.1.78

Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTGHE

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.6

Celulază

EC 3.2.1.4

Fișa 2.1.4 (2013); 2.1.18 (2013); 3.2.8 (2013); 3.2.11 (2013)

COEI-1-ACTCEL

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.7

Betaglucanază

EC 3.2.1.58

Fișa 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.8

Glicozidază

EC 3.2.1.20

Fișa 2.1.19 (2013); 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8

Gaze și gaze de ambalare (10)

8.1

Argon

E 938/CAS 7440-37-1

Fișa 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x (10)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8.2

Azot

E 941/CAS 7727-37-9

Fișa 2.1.14 (1999); 2.2.5 (1970); 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x (10)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8.3

Dioxid de carbon

E 290/CAS 124-38-9

Fișa 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.10 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (10)

x

În cazul vinurilor liniștite, cantitatea maximă de dioxid de carbon din vinul astfel tratat și introdus pe piață este de 3 g/l, iar suprapresiunea creată de dioxidul de carbon trebuie să fie mai mică de 1 bar la o temperatură de 20 °C.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8.4

Oxigen gazos

E 948/CAS 17778-80-2

Fișa 2.1.1 (2016); 3.5.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

9

Agenți de fermentare

9.1

Drojdii pentru producția de vin

-/-

Fișa 2.3.1 (2016); 4.1.8 (1981)

COEI-1-LESEAC

x (5)

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7.

9.2

Bacterii lactice

-/-

Fișa 3.1.2 (1979); 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (5)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16

10

Corectarea defectelor

10.1

Sulfat de cupru pentahidrat

-/CAS 7758-99-8

Fișa 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

10.2

Citrat de cupru

-/CAS 866-82-0

Fișa 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l.

Must de struguri parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

10.3

Chitosan obținut din Aspergillus niger

-/CAS 9012-76-4

Fișa 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

10.4

Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger

Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9.

Fișa 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

10.5

Drojdii inactivate

-/-

COEI-1-INAYEA

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

11

Alte practici

11.1

Rășină de pin de Alep

-/-

x

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 2 la prezenta anexă.

2, 10, 11

11.2

Drojdii de vin proaspete

-/-

x (5)

Numai în cazul vinurilor seci. Drojdii de vin proaspete, în stare bună și nediluate, care conțin levuri provenite din vinificarea recentă a vinurilor seci. Cantitățile nu depășesc 5 % din volumul produsului tratat.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

11.3

Caramel

E 150 a-d/-

Fișa 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Consolidarea culorii, astfel cum este definită la punctul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008.

3

11.4

Izotiocianat de alil

-/57-06-7

x

Numai pentru impregnarea de discuri de parafină pură. A se vedea tabelul 1.

În vin nu trebuie să fie prezentă nicio urmă de izotiocianat de alil.

Doar în cazul mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și în cazul vinului.

11.5

Drojdii inactivate

-/-

COEI-1-INAYEA

x (5)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

Apendicele 1

Acidul L(+)-tartric și produsele derivate

| 1. | Acidul tartric, a cărui utilizare în scopuri de dezacidificare este prevăzută la rândul 1.1 din tabelul 2 din prezenta anexă, poate fi utilizat doar în cazul produselor care: | sunt obținute din soiurile de viță-de-vie Elbling și Riesling; și |
| --- | --- | --- |

1.

sunt obținute din soiurile de viță-de-vie Elbling și Riesling; și

| | sunt obținute din struguri recoltați în următoarele regiuni viticole din partea de nord a zonei viticole A:






  — | Ahr; |
| --- | --- | --- |

sunt obținute din struguri recoltați în următoarele regiuni viticole din partea de nord a zonei viticole A:

—

Ahr;

| — | Rheingau; |
| --- | --- |

—

Rheingau;

| — | Mittelrhein; |
| --- | --- |

—

Mittelrhein;

| — | Mosel; |
| --- | --- |

—

Mosel;

| — | Nahe; |
| --- | --- |

—

Nahe;

| — | Rheinhessen; |
| --- | --- |

—

Rheinhessen;

| — | Pfalz; |
| --- | --- |

—

Pfalz;

| — | Moselle luxembourgeoise. |
| --- | --- |

—

Moselle luxembourgeoise.

| 2. | Acidul tartric, denumit și acid L(+)-tartric, a cărui utilizare este prevăzută la rândul 1.1 din tabelul 2 din prezenta anexă, trebuie să fie de origine agricolă și să fie extras tocmai din produse vinicole. De asemenea, trebuie să respecte criteriile de puritate prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 231/2012. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Următoarele produse derivate din acid L(+)-tartric, a căror utilizare este prevăzută la următoarele elemente-rânduri din tabelul 2 din prezenta anexă, trebuie să fie de origine agricolă:






  — | tartrat de calciu (1.7); |
| --- | --- | --- |

3.

—

tartrat de calciu (1.7);

| — | tartrat de potasiu (1.4); |
| --- | --- |

—

tartrat de potasiu (1.4);

| — | bitartrat de potasiu (6.1); |
| --- | --- |

—

bitartrat de potasiu (6.1);

| — | acid metatartric (6.7). |
| --- | --- |

—

acid metatartric (6.7).

Apendicele 2

Rășină de pin de Alep

| 1. | Rășina de pin de Alep, a cărei utilizare este prevăzută la elementul-rând 11.1 din tabelul 2 din prezenta anexă, poate fi utilizată doar pentru producerea vinului „Retsina”. Această practică oenologică poate fi aplicată doar:






  (a) | pe teritoriul geografic al Greciei; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pe teritoriul geografic al Greciei;

| (b) | utilizând must de struguri din soiurile de struguri, ariile de producție și zonele vitivinicole specificate în dispozițiile naționale în vigoare în Grecia la 31 decembrie 1980; |
| --- | --- |

(b)

utilizând must de struguri din soiurile de struguri, ariile de producție și zonele vitivinicole specificate în dispozițiile naționale în vigoare în Grecia la 31 decembrie 1980;

| (c) | prin adăugarea unei cantități maxime de rășină de 1 000 de grame per hectolitru de produs utilizat, înainte de fermentație, sau, dacă tăria alcoolică dobândită în volume nu depășește o treime din tăria alcoolică totală în volume, în timpul fermentației. |
| --- | --- |

(c)

prin adăugarea unei cantități maxime de rășină de 1 000 de grame per hectolitru de produs utilizat, înainte de fermentație, sau, dacă tăria alcoolică dobândită în volume nu depășește o treime din tăria alcoolică totală în volume, în timpul fermentației.

| 2. | Dacă intenționează să modifice dispozițiile menționate la punctul 1 litera (b), Grecia notifică în prealabil Comisiei acest lucru. Notificarea respectivă se efectuează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183. În cazul în care Comisia nu răspunde în termen de două luni de la primirea unei astfel de notificări, Grecia poate efectua modificările planificate. |
| --- | --- |

2.

Apendicele 3

Utilizarea de rășini schimbătoare de ioni

Rășinile schimbătoare de ioni care pot fi utilizate în conformitate cu elementul-rând 6 din tabelul 1 din prezenta anexă sunt copolimeri de stiren sau divinilbenzen care conțin grupări de acid sulfonic sau amoniu. Aceste rășini trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 și să respecte dispozițiile Uniunii și naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a regulamentului respectiv. În plus, când sunt testate cu metoda de analiză prevăzută la al treilea paragraf din prezentul apendice, rășinile schimbătoare de ioni trebuie să nu piardă, în oricare dintre solvenții enumerați, mai mult de 1 mg/l de materie organică. Rășinile trebuie regenerate prin utilizarea de substanțe permise la fabricarea produselor alimentare.

Rășinile se utilizează numai sub supravegherea unui oenolog sau tehnician și doar în instalații aprobate de autoritățile statului membru pe teritoriul căruia sunt utilizate. Autoritățile stabilesc obligațiile și responsabilitățile care le revin oenologilor și tehnicienilor aprobați.

Metoda de analiză pentru determinarea pierderilor de materie organică ale rășinilor schimbătoare de ioni:

1.   SFERA ȘI DOMENIUL DE APLICARE

Determinarea pierderilor de materie organică ale rășinilor schimbătoare de ioni.

2.   DEFINIȚIE

Pierdere de materie organică din rășinile schimbătoare de ioni. Pierderea de materie organică este determinată cu ajutorul metodei indicate.

3.   PRINCIPIU

Solvenții de extracție sunt trecuți prin rășini preparate, iar greutatea materiei organice extrase este determinată prin gravimetrie.

4.   REACTIVI

Toți reactivii trebuie să fie de calitate analitică.

Solvenți de extracție.

| 4.1. | Apă distilată sau apă deionizată sau cu o puritate echivalentă. |
| --- | --- |

4.1.

Apă distilată sau apă deionizată sau cu o puritate echivalentă.

| 4.2. | Etanol 15 % v/v. Se prepară prin amestecarea a 15 părți de etanol absolut cu 85 părți de apă (punctul 4.1). |
| --- | --- |

4.2.

Etanol 15 % v/v. Se prepară prin amestecarea a 15 părți de etanol absolut cu 85 părți de apă (punctul 4.1).

| 4.3. | Acid acetic 5 % m/m. Se prepară prin amestecarea a 5 părți de acid acetic glacial cu 95 de părți de apă (punctul 4.1). |
| --- | --- |

4.3.

Acid acetic 5 % m/m. Se prepară prin amestecarea a 5 părți de acid acetic glacial cu 95 de părți de apă (punctul 4.1).

5.   APARATURĂ

| 5.1. | Coloane cromatografice cu schimb ionic. |
| --- | --- |

5.1.

Coloane cromatografice cu schimb ionic.

| 5.2. | Cilindri gradați cu capacitatea de 2 l. |
| --- | --- |

5.2.

Cilindri gradați cu capacitatea de 2 l.

| 5.3. | Capsule de evaporare rezistente la o temperatură de 850 °C într-un cuptor cu muflă. |
| --- | --- |

5.3.

Capsule de evaporare rezistente la o temperatură de 850 °C într-un cuptor cu muflă.

| 5.4. | Cuptor de uscare, controlat termostatic la 105 ± 2 °C. |
| --- | --- |

5.4.

Cuptor de uscare, controlat termostatic la 105 ± 2 °C.

| 5.5. | Cuptor cu muflă, controlat termostatic la 850 ± 25 °C. |
| --- | --- |

5.5.

Cuptor cu muflă, controlat termostatic la 850 ± 25 °C.

| 5.6. | Balanță analitică, cu o precizie de 0,1 mg. |
| --- | --- |

5.6.

Balanță analitică, cu o precizie de 0,1 mg.

| 5.7. | Evaporator, placă fierbinte sau evaporator cu infraroșu. |
| --- | --- |

5.7.

Evaporator, placă fierbinte sau evaporator cu infraroșu.

6.   PROCEDURĂ

| 6.1. | La fiecare dintre cele trei coloane cromatografice cu schimb ionic (punctul 5.1) se adaugă 50 ml de rășină schimbătoare de ioni care urmează să fie testată, spălată și tratată în conformitate cu instrucțiunile producătorului pentru prepararea rășinilor în vederea folosirii lor în sectorul alimentar. |
| --- | --- |

6.1.

La fiecare dintre cele trei coloane cromatografice cu schimb ionic (punctul 5.1) se adaugă 50 ml de rășină schimbătoare de ioni care urmează să fie testată, spălată și tratată în conformitate cu instrucțiunile producătorului pentru prepararea rășinilor în vederea folosirii lor în sectorul alimentar.

| 6.2. | În cazul rășinilor anionice, cei trei solvenți de extracție (punctele 4.1, 4.2 și 4.3) se trec separat prin coloanele preparate (punctul 6.1) cu un debit de 350-450 ml/h. De fiecare dată, primul litru de eluat se aruncă, iar următorii doi litri se colectează în cilindri gradați (punctul 5.2). În cazul rășinilor cationice, prin coloanele pregătite în acest scop se trec numai solvenții indicați la punctele 4.1 și 4.2. |
| --- | --- |

6.2.

În cazul rășinilor anionice, cei trei solvenți de extracție (punctele 4.1, 4.2 și 4.3) se trec separat prin coloanele preparate (punctul 6.1) cu un debit de 350-450 ml/h. De fiecare dată, primul litru de eluat se aruncă, iar următorii doi litri se colectează în cilindri gradați (punctul 5.2). În cazul rășinilor cationice, prin coloanele pregătite în acest scop se trec numai solvenții indicați la punctele 4.1 și 4.2.

| 6.3. | Cele trei eluate se evaporă pe o placă fierbinte sau cu ajutorul unui evaporator cu infraroșu (punctul 5.7) în capsule de evaporare separate (punctul 5.3) care au fost curățate și cântărite în prealabil (m0). Capsulele de evaporare se pun într-un cuptor (punctul 5.4) și se usucă la o greutate constantă (m1). |
| --- | --- |

6.3.

Cele trei eluate se evaporă pe o placă fierbinte sau cu ajutorul unui evaporator cu infraroșu (punctul 5.7) în capsule de evaporare separate (punctul 5.3) care au fost curățate și cântărite în prealabil (m0). Capsulele de evaporare se pun într-un cuptor (punctul 5.4) și se usucă la o greutate constantă (m1).

| 6.4. | După înregistrarea greutății constante (punctul 6.3) capsula de evaporare se pune într-un cuptor cu muflă (punctul 5.5) și se transformă în cenușă la o greutate constantă (m2). |
| --- | --- |

6.4.

După înregistrarea greutății constante (punctul 6.3) capsula de evaporare se pune într-un cuptor cu muflă (punctul 5.5) și se transformă în cenușă la o greutate constantă (m2).

| 6.5. | Se calculează materia organică extrasă (punctul 7.1). Dacă rezultatul este mai mare de 1 mg/l se efectuează o determinare martor asupra reactivilor și se recalculează greutatea materiei organice extrase. |
| --- | --- |

6.5.

Se calculează materia organică extrasă (punctul 7.1). Dacă rezultatul este mai mare de 1 mg/l se efectuează o determinare martor asupra reactivilor și se recalculează greutatea materiei organice extrase.

Determinarea martor se realizează prin repetarea operațiunilor menționate la punctele 6.3 și 6.4, utilizându-se însă doi litri de solvent de extracție pentru a se obține greutatea m3 și greutatea m4 corespunzătoare punctelor 6.3, respectiv 6.4.

7.   EXPRIMAREA REZULTATELOR

| 7.1. | Formula și calcularea rezultatelor
  Cantitatea de materie organică extrasă din rășinile schimbătoare de ioni, în mg/l, se obține cu ajutorul formulei:
  500 (m1 – m2)
  unde m1 și m2 sunt exprimate în grame.
  Greutatea corectată a materiei organice extrase din rășinile schimbătoare de ioni, în mg/l, se calculează cu ajutorul formulei:
  500 (m1 – m2 – m3 + m4)
  unde m1, m2, m3 și m4 sunt exprimate în grame. |
| --- | --- |

7.1.

Formula și calcularea rezultatelor

Cantitatea de materie organică extrasă din rășinile schimbătoare de ioni, în mg/l, se obține cu ajutorul formulei:

500 (m1 – m2)

unde m1 și m2 sunt exprimate în grame.

Greutatea corectată a materiei organice extrase din rășinile schimbătoare de ioni, în mg/l, se calculează cu ajutorul formulei:

500 (m1 – m2 – m3 + m4)

unde m1, m2, m3 și m4 sunt exprimate în grame.

| 7.2. | Diferența dintre rezultatele a două analize paralele efectuate pe același eșantion nu trebuie să depășească 0,2 mg/l. |
| --- | --- |

7.2.

Diferența dintre rezultatele a două analize paralele efectuate pe același eșantion nu trebuie să depășească 0,2 mg/l.

Apendicele 4

Ferocianura de potasiu

Fitatul de calciu

Acidul DL tartric

Ferocianura de potasiu sau fitatul de calciu, a căror utilizare este prevăzută la elementele-rânduri 6.5 și 6.6 din tabelul 2 din prezenta anexă, sau acidul DL tartric, a cărui utilizare este prevăzută la elementul-rând 6.9 din tabelul 2 din prezenta anexă, se poate utiliza doar sub supravegherea unui oenolog sau a unui tehnician aprobat în mod oficial de autoritățile statului membru pe teritoriul căruia este efectuat tratamentul, responsabilitățile aferente fiind stabilite, dacă este necesar, de statul membru în cauză.

După tratarea cu ferocianură de potasiu sau cu fitat de calciu, vinul trebuie să conțină urme de fier.

Dispozițiile privind controlul utilizării produselor menționate la primul paragraf sunt cele adoptate de statele membre.

Apendicele 5

Cerințe privind tratamentul prin electrodializă

Acest tratament are ca scop obținerea stabilității tartrice a vinului în ceea ce privește bitartratul de potasiu și tartratul de calciu (și alte săruri de calciu), prin extragerea ionilor suprasaturați din vin sub acțiunea unui câmp electric și folosind membrane permeabile fie pentru anioni, fie pentru cationi.

1.   CERINȚE PRIVIND MEMBRANELE

| 1.1. | Într-un sistem de tip „filtru-presă” sau în orice alt sistem adecvat care separă compartimentele de tratament (vin) și de concentrație (apă uzată), membranele trebuie dispuse alternat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Membranele permeabile pentru cationi trebuie să fie proiectate numai pentru extragerea cationilor, în special K+, Ca++. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Membranele permeabile pentru anioni trebuie să fie proiectate numai pentru extragerea anionilor, în special a anionilor tartrați. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Membranele nu trebuie să modifice excesiv compoziția fizico-chimică și caracteristicile senzoriale ale vinului. Ele trebuie să îndeplinească următoarele condiții:






  — | trebuie să fie fabricate în conformitate cu bunele practici de fabricație, din substanțe autorizate pentru fabricarea de materiale din plastic destinate să vină în contact cu produsele alimentare, substanțe enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 10/2011; |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

trebuie să fie fabricate în conformitate cu bunele practici de fabricație, din substanțe autorizate pentru fabricarea de materiale din plastic destinate să vină în contact cu produsele alimentare, substanțe enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 10/2011;

| — | utilizatorul echipamentului de electrodializă trebuie să demonstreze că membranele folosite îndeplinesc cerințele sus-menționate și că eventualele înlocuiri au fost efectuate de personal calificat; |
| --- | --- |

—

utilizatorul echipamentului de electrodializă trebuie să demonstreze că membranele folosite îndeplinesc cerințele sus-menționate și că eventualele înlocuiri au fost efectuate de personal calificat;

| — | membranele nu trebuie să elibereze nicio substanță în cantități care pot fi dăunătoare sănătății umane sau care afectează gustul sau mirosul produselor alimentare și trebuie să respecte criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 10/2011; |
| --- | --- |

—

membranele nu trebuie să elibereze nicio substanță în cantități care pot fi dăunătoare sănătății umane sau care afectează gustul sau mirosul produselor alimentare și trebuie să respecte criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 10/2011;

| — | utilizarea membranelor nu trebuie să determine interacțiuni între componentele lor și vin care riscă să ducă la formarea în produsul tratat a unor noi compuși care ar putea fi toxici. |
| --- | --- |

—

utilizarea membranelor nu trebuie să determine interacțiuni între componentele lor și vin care riscă să ducă la formarea în produsul tratat a unor noi compuși care ar putea fi toxici.

Stabilitatea membranelor noi folosite în electrodializă se determină cu ajutorul unui simulant care reproduce compoziția fizico-chimică a vinului, în vederea identificării unei posibile migrații a unor substanțe din membrane.

Se recomandă următoarea metodă experimentală:

Simulantul este o soluție hidroalcoolică ajustată la pH-ul și conductivitatea vinului. Compoziția soluției este următoarea:

| — | etanol absolut: 11 l; |
| --- | --- |

—

etanol absolut: 11 l;

| — | bitartrat de potasiu: 380 g; |
| --- | --- |

—

bitartrat de potasiu: 380 g;

| — | clorură de potasiu: 60 g; |
| --- | --- |

—

clorură de potasiu: 60 g;

| — | acid sulfuric concentrat: 5 ml; |
| --- | --- |

—

acid sulfuric concentrat: 5 ml;

| — | apă distilată: completare până la 100 l. |
| --- | --- |

—

apă distilată: completare până la 100 l.

Această soluție este utilizată pentru teste de migrare în circuit închis pe un strat de electrodializă sub tensiune (1 volt/celulă), folosindu-se membrane anionice și cationice de 50 l/m2, până la o demineralizare de 50 % a soluției. Circuitul efluent este inițiat de o soluție de clorură de potasiu de 5 g/l. Se testează pentru identificarea substanțelor migratoare atât în simulant, cât și în efluent.

Se vor determina moleculele organice care intră în compoziția membranei și care ar putea migra în soluția tratată. Într-un laborator agreat se va efectua o determinare specifică pentru fiecare dintre componentele respective. Conținutul total de compuși determinați în simulant trebuie să fie mai mic de 50 μg/l.

Membranelor respective trebuie să li se aplice normele generale privind controalele referitoare la materialele care vin în contact cu alimentele.

2.   CERINȚE PRIVIND UTILIZAREA MEMBRANELOR

Perechea de membrane este alcătuită în așa fel încât să fie îndeplinite următoarele condiții:

| — | reducerea pH-ului vinului nu poate depăși valoarea de 0,3 unități de pH; |
| --- | --- |

—

reducerea pH-ului vinului nu poate depăși valoarea de 0,3 unități de pH;

| — | diminuarea acidității volatile trebuie să fie mai mică de 0,12 g/l (2 miliechivalenți exprimați ca acid acetic); |
| --- | --- |

—

diminuarea acidității volatile trebuie să fie mai mică de 0,12 g/l (2 miliechivalenți exprimați ca acid acetic);

| — | tratamentul nu afectează compușii neionici ai vinului, în special polifenolii și polizaharidele; |
| --- | --- |

—

tratamentul nu afectează compușii neionici ai vinului, în special polifenolii și polizaharidele;

| — | difuzia de molecule mici, cum ar fi etanolul, este redusă și nu determină o reducere a tăriei alcoolice de peste 0,1 % vol.; |
| --- | --- |

—

difuzia de molecule mici, cum ar fi etanolul, este redusă și nu determină o reducere a tăriei alcoolice de peste 0,1 % vol.;

| — | membranele trebuie să fie păstrate și curățate utilizându-se metode aprobate și substanțe autorizate pentru prepararea produselor alimentare; |
| --- | --- |

—

membranele trebuie să fie păstrate și curățate utilizându-se metode aprobate și substanțe autorizate pentru prepararea produselor alimentare;

| — | membranele sunt marcate astfel încât să se poată verifica alternarea lor în stratul de electrodializă; |
| --- | --- |

—

membranele sunt marcate astfel încât să se poată verifica alternarea lor în stratul de electrodializă;

| — | echipamentul folosit trebuie să fie prevăzut cu un mecanism de comandă și control care ține cont de instabilitatea fiecărui vin în parte, astfel încât să poată elimina numai bitartratul de potasiu și sărurile de calciu aflate în suprasaturație; |
| --- | --- |

—

echipamentul folosit trebuie să fie prevăzut cu un mecanism de comandă și control care ține cont de instabilitatea fiecărui vin în parte, astfel încât să poată elimina numai bitartratul de potasiu și sărurile de calciu aflate în suprasaturație;

| — | Tratamentul se efectuează sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat. |
| --- | --- |

—

Tratamentul se efectuează sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat.

Tratamentul trebuie înscris în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Apendicele 6

Cerințe privind ureaza

| 1. | Codul internațional pentru urează: EC 3-5-1-5, nr. CAS: 9002-13-5. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Activitatea: ureaza (activă în pH acid), descompunerea ureei în amoniac și dioxid de carbon. Activitatea declarată este de minimum 5 unități/mg, o unitate fiind definită drept cantitatea de enzimă care produce un μmol de amoniac pe minut la temperatura de 37 °C din uree de 5 g/l la un pH de 4. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Originea: Lactobacillus fermentum. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Domeniu de aplicare: descompunerea ureei prezente în vinurile destinate unei învechiri prelungite, în cazul în care concentrația inițială de uree a vinului respectiv este mai mare de 1 mg/l. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Doza maximă: 75 mg de preparat enzimatic per litru de vin tratat, fără a se depăși 375 de unități de urează per litru de vin. După efectuarea tratamentului, întreaga activitate enzimatică reziduală trebuie eliminată prin filtrarea vinului (dimensiune a porilor mai mică de 1 μm). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații privind puritatea chimică și microbiologică:






  Pierdere prin uscare | Sub 10 % |
| --- | --- | --- |
| Metale grele | Sub 30 ppm |
| Pb | Sub 10 ppm |
| As | Sub 2 ppm |
| Coliforme totale | Absente |
| Salmonella spp. | Absentă în eșantioanele de 25 g |
| Număr total de bacterii aerobe | Mai puțin de 5 × 104 celule/g |

6.

Pierdere prin uscare

Sub 10 %

Metale grele

Sub 30 ppm

Pb

Sub 10 ppm

As

Sub 2 ppm

Coliforme totale

Absente

Salmonella spp.

Absentă în eșantioanele de 25 g

Număr total de bacterii aerobe

Mai puțin de 5 × 104 celule/g

Ureaza utilizată pentru tratarea vinului trebuie să fie preparată în condiții similare celor aferente ureazei la care se referă „Avizul privind utilizarea în producția de vin a ureazei preparate din Lactobacillus fermentum
  ” al Comitetului științific pentru alimentație din 10 decembrie 1998.

Apendicele 7

Cerințe privind bucățile de lemn de stejar

SCOP, ORIGINE ȘI DOMENIU DE APLICARE

Bucățile de lemn de stejar se utilizează în vinificație și la învechirea vinurilor, inclusiv la fermentarea strugurilor proaspeți și a mustului de struguri, scopul fiind de a transmite vinului anumite caracteristici ale lemnului de stejar.

Bucățile de lemn de stejar trebuie să provină doar din genul Quercus.

Bucățile de lemn sunt fie lăsate în stare naturală, fie încălzite la o temperatură scăzută, medie sau înaltă, însă trebuie să fi nu fost supuse unei combustii, nici măcar la suprafață, și trebuie să nu fie carbonizate sau friabile la atingere. Trebuie să nu fi fost supuse vreunui alt tratament chimic, enzimatic sau fizic decât încălzirea. Nu este permis să li se adauge niciun produs cu scopul de a le intensifica aroma naturală sau compușii fenolici extractibili.

ETICHETARE

Eticheta trebuie să indice originea speciei sau speciilor botanice de stejar și intensitatea unei eventuale încălziri, condițiile de păstrare și măsurile de siguranță.

DIMENSIUNI

Dimensiunile particulelor de lemn trebuie să fie de așa natură încât cel puțin 95 % din particule ca greutate să fie reținute de o sită cu ochiuri de 2 mm (adică de mărimea 9).

PURITATE

Nu este permis ca bucățile de lemn de stejar să elibereze substanțe în concentrații care ar putea prezenta eventuale riscuri pentru sănătate.

Acest tratament trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Apendicele 8

Cerințe privind tratamentul de corectare a tăriei alcoolice a vinurilor

Tratamentul de corectare a tăriei alcoolice („tratamentul”) are ca scop reducerea conținutului excesiv de etanol al vinului, în vederea îmbunătățirii echilibrului gustativ.

Cerințe:

| 1. | Obiectivele pot fi atinse prin intermediul unor tehnici de separare aplicate individual sau combinate. |
| --- | --- |

1.

Obiectivele pot fi atinse prin intermediul unor tehnici de separare aplicate individual sau combinate.

| 2. | Vinurile tratate trebuie să nu prezinte defecte organoleptice și trebuie să fie adecvate pentru consumul uman direct. |
| --- | --- |

2.

Vinurile tratate trebuie să nu prezinte defecte organoleptice și trebuie să fie adecvate pentru consumul uman direct.

| 3. | Eliminarea alcoolului din vin nu se poate efectua dacă unuia dintre produsele vinicole utilizate la fabricarea vinului în cauză i-a fost aplicat unul dintre procedeele de îmbogățire prevăzute în partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

3.

Eliminarea alcoolului din vin nu se poate efectua dacă unuia dintre produsele vinicole utilizate la fabricarea vinului în cauză i-a fost aplicat unul dintre procedeele de îmbogățire prevăzute în partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| 4. | Tăria alcoolică poate fi redusă cu maximum 20 %, iar tăria alcoolică totală în volume a produsului finit trebuie să corespundă celei stabilite la punctul 1 al doilea paragraf litera (a) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

4.

Tăria alcoolică poate fi redusă cu maximum 20 %, iar tăria alcoolică totală în volume a produsului finit trebuie să corespundă celei stabilite la punctul 1 al doilea paragraf litera (a) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| 5. | Tratamentul se efectuează sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat. |
| --- | --- |

5.

Tratamentul se efectuează sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat.

| 6. | Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

6.

Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| 7. | Statele membre pot impune obligativitatea notificării prealabile a acestui tratament autorităților competente. |
| --- | --- |

7.

Statele membre pot impune obligativitatea notificării prealabile a acestui tratament autorităților competente.

Apendicele 9

Cerințe privind tratamentul de reducere a conținutului de zaharuri din must prin cuplaj membranar

Tratamentul de reducere a conținutului de zaharuri („tratamentul”) vizează eliminarea zaharurilor din must prin intermediul unui cuplaj membranar care asociază microfiltrarea sau ultrafiltrarea cu nanofiltrarea sau cu osmoza inversă.

Cerințe:

| 1. | Tratamentul determină o diminuare a volumului, în funcție de cantitatea și de conținutul de zaharuri ale soluției de zaharuri eliminate din mustul inițial. |
| --- | --- |

1.

Tratamentul determină o diminuare a volumului, în funcție de cantitatea și de conținutul de zaharuri ale soluției de zaharuri eliminate din mustul inițial.

| 2. | Procedeele trebuie să permită conservarea conținutului de constituenți ai mustului, alții decât zaharurile. |
| --- | --- |

2.

Procedeele trebuie să permită conservarea conținutului de constituenți ai mustului, alții decât zaharurile.

| 3. | Reducerea conținutului de zaharuri din must exclude corectarea tăriei alcoolice a vinurilor care sunt obținute din mustul respectiv. |
| --- | --- |

3.

Reducerea conținutului de zaharuri din must exclude corectarea tăriei alcoolice a vinurilor care sunt obținute din mustul respectiv.

| 4. | Nu este permisă aplicarea acestui tratament împreună cu unul dintre procedeele de îmbogățire prevăzute în partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

4.

Nu este permisă aplicarea acestui tratament împreună cu unul dintre procedeele de îmbogățire prevăzute în partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| 5. | Tratamentul se efectuează asupra unui volum de must determinat în funcție de obiectivul vizat de reducere a conținutului de zaharuri. |
| --- | --- |

5.

Tratamentul se efectuează asupra unui volum de must determinat în funcție de obiectivul vizat de reducere a conținutului de zaharuri.

| 6. | Obiectivul primei etape constă în a face ca mustul să fie adecvat pentru a doua etapă, cea de concentrare, și în păstrarea macromoleculelor a căror talie depășește pragul de reținere al membranei. Această etapă poate fi realizată prin ultrafiltrare. |
| --- | --- |

6.

Obiectivul primei etape constă în a face ca mustul să fie adecvat pentru a doua etapă, cea de concentrare, și în păstrarea macromoleculelor a căror talie depășește pragul de reținere al membranei. Această etapă poate fi realizată prin ultrafiltrare.

| 7. | Permeatul obținut în cursul primei etape a tratamentului este apoi supus concentrării prin nanofiltrare sau prin osmoză inversă.
  În mod special, apa inițială și acizii organici nereținuți prin nanofiltrare pot fi reintroduși în mustul tratat. |
| --- | --- |

7.

Permeatul obținut în cursul primei etape a tratamentului este apoi supus concentrării prin nanofiltrare sau prin osmoză inversă.

În mod special, apa inițială și acizii organici nereținuți prin nanofiltrare pot fi reintroduși în mustul tratat.

| 8. | Tratamentul trebuie efectuat sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat. |
| --- | --- |

8.

Tratamentul trebuie efectuat sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat.

| 9. | Membranele utilizate trebuie să îndeplinească cerințele Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și să respecte dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Membranele trebuie să îndeplinească cerințele Codexului oenologic internațional publicat de OIV. |
| --- | --- |

9.

Membranele utilizate trebuie să îndeplinească cerințele Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și să respecte dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Membranele trebuie să îndeplinească cerințele Codexului oenologic internațional publicat de OIV.

Apendicele 10

Cerințe pentru tratarea vinurilor cu ajutorul unei tehnologii pe bază de membrană, combinate cu carbon activ pentru a reduce 4-etilfenolul și 4-etilguaiacolul în exces

Obiectivul tratării este de a reduce conținutul de 4-etilfenol și de 4-etilguaiacol de origine microbiană, care constituie defecte organoleptice și maschează aromele vinului.

Cerințe:

| 1. | Tratamentul se efectuează sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat. |
| --- | --- |

1.

Tratamentul se efectuează sub responsabilitatea unui oenolog sau a unui tehnician calificat.

| 2. | Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

2.

Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| 3. | Membranele utilizate trebuie să îndeplinească cerințele Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și să respecte dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Membranele trebuie să îndeplinească cerințele Codexului oenologic internațional publicat de OIV. |
| --- | --- |

3.

Membranele utilizate trebuie să îndeplinească cerințele Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și să respecte dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Membranele trebuie să îndeplinească cerințele Codexului oenologic internațional publicat de OIV.

PARTEA B

LIMITELE CONȚINUTULUI DE DIOXID DE SULF AL VINURILOR

LIMITELE CONȚINUTULUI DE DIOXID DE SULF AL VINURILOR

A.   CONȚINUTUL DE DIOXID DE SULF AL VINURILOR

| 1. | La momentul comercializării în vederea consumului uman direct, conținutul total de dioxid de sulf al altor vinuri decât vinurile spumante și vinurile licoroase nu poate depăși:






  (a) | 150 mg/l în cazul vinurilor roșii; |
| --- | --- | --- |

1.

La momentul comercializării în vederea consumului uman direct, conținutul total de dioxid de sulf al altor vinuri decât vinurile spumante și vinurile licoroase nu poate depăși:

(a)

150 mg/l în cazul vinurilor roșii;

| (b) | 200 mg/l în cazul vinurilor albe și roze. |
| --- | --- |

(b)

200 mg/l în cazul vinurilor albe și roze.

| 2. | În pofida dispozițiilor de la punctul 1 literele (a) și (b), limita maximă a conținutului de dioxid de sulf în cazul vinurilor al căror conținut de zaharuri, exprimat prin suma glucoză + fructoză, este de minimum 5 g/l, este majorată la:






  (a) | 200 mg/l în cazul vinurilor roșii; |
| --- | --- | --- |

2.

În pofida dispozițiilor de la punctul 1 literele (a) și (b), limita maximă a conținutului de dioxid de sulf în cazul vinurilor al căror conținut de zaharuri, exprimat prin suma glucoză + fructoză, este de minimum 5 g/l, este majorată la:

(a)

200 mg/l în cazul vinurilor roșii;

| (b) | 250 mg/l în cazul vinurilor albe și roze; |
| --- | --- |

(b)

250 mg/l în cazul vinurilor albe și roze;

| (c) | 300 mg/l în cazul:






  — | vinurilor care au dreptul la mențiunea „Spätlese”, conform dispozițiilor Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(c)

300 mg/l în cazul:

—

vinurilor care au dreptul la mențiunea „Spätlese”, conform dispozițiilor Uniunii;

| — | vinurilor albe care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată: „Bordeaux supérieur”, „Graves de Vayres”, „Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire” în cazul așa-numitelor vinuri „moelleux”, „Premières Côtes de Bordeaux”, „Côtes de Bergerac”, „Côtes de Montravel”, „Gaillac” urmată de mențiunea „doux” sau „vendanges tardives”, „Rosette” și „Savennières”; |
| --- | --- |

—

vinurilor albe care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată: „Bordeaux supérieur”, „Graves de Vayres”, „Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire” în cazul așa-numitelor vinuri „moelleux”, „Premières Côtes de Bordeaux”, „Côtes de Bergerac”, „Côtes de Montravel”, „Gaillac” urmată de mențiunea „doux” sau „vendanges tardives”, „Rosette” și „Savennières”;

| — | vinurilor albe care au dreptul la denumirile de origine protejată „Allela”, „Navarra”, „Penedès”, „Tarragona” și „Valencia”, precum și al vinurilor care au dreptul la o denumire de origine protejată din Comunidad Autónoma del País Vasco și care poartă mențiunea „vendimia tardia”; |
| --- | --- |

—

vinurilor albe care au dreptul la denumirile de origine protejată „Allela”, „Navarra”, „Penedès”, „Tarragona” și „Valencia”, precum și al vinurilor care au dreptul la o denumire de origine protejată din Comunidad Autónoma del País Vasco și care poartă mențiunea „vendimia tardia”;

| — | vinurilor dulci care au dreptul la denumirea de origine protejată „Binissalem-Mallorca”; |
| --- | --- |

—

vinurilor dulci care au dreptul la denumirea de origine protejată „Binissalem-Mallorca”;

| — | vinurilor care sunt produse din struguri supramaturați și din struguri stafidiți, care au dreptul la denumirea de origine protejată „Málaga” și al căror conținut de zaharuri reziduale este de minimum 45 g/l; |
| --- | --- |

—

vinurilor care sunt produse din struguri supramaturați și din struguri stafidiți, care au dreptul la denumirea de origine protejată „Málaga” și al căror conținut de zaharuri reziduale este de minimum 45 g/l;

| — | vinurilor originare din Regatul Unit produse în conformitate cu legislația Regatului Unit, în cazul în care conținutul de zaharuri este mai mare de 45 g/l; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Regatul Unit produse în conformitate cu legislația Regatului Unit, în cazul în care conținutul de zaharuri este mai mare de 45 g/l;

| — | vinurilor originare din Ungaria care poartă denumirea de origine protejată „Tokaji” și, în conformitate cu normele din Ungaria, mențiunea „Tokaji édes szamorodni” sau „Tokaji szàraz szamorodni”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Ungaria care poartă denumirea de origine protejată „Tokaji” și, în conformitate cu normele din Ungaria, mențiunea „Tokaji édes szamorodni” sau „Tokaji szàraz szamorodni”;

| — | vinurilor care au dreptul la una dintre denumirile de origine protejată „Loazzolo”, „Alto Adige” și „Trentino”, însoțită de mențiunile „passito” și „vendemmia tardiva” sau de una dintre aceste mențiuni; |
| --- | --- |

—

vinurilor care au dreptul la una dintre denumirile de origine protejată „Loazzolo”, „Alto Adige” și „Trentino”, însoțită de mențiunile „passito” și „vendemmia tardiva” sau de una dintre aceste mențiuni;

| — | vinurilor care au dreptul la denumirea de origine protejată „Colli orientali del Friuli”, însoțită de mențiunea „Picolit”; |
| --- | --- |

—

vinurilor care au dreptul la denumirea de origine protejată „Colli orientali del Friuli”, însoțită de mențiunea „Picolit”;

| — | vinurilor care au dreptul la denumirile de origine protejată „Moscato di Pantelleria naturale” și „Moscato di Pantelleria”; |
| --- | --- |

—

vinurilor care au dreptul la denumirile de origine protejată „Moscato di Pantelleria naturale” și „Moscato di Pantelleria”;

| — | vinurilor originare din Republica Cehă care au dreptul la mențiunea „pozdní sběr”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Republica Cehă care au dreptul la mențiunea „pozdní sběr”;

| — | vinurilor originare din Slovacia care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „neskorý zber”, precum și al vinurilor „Tokaj” slovace care au dreptul la denumirea de origine protejată „Tokajské samorodné suché” sau „Tokajské samorodné sladké”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Slovacia care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „neskorý zber”, precum și al vinurilor „Tokaj” slovace care au dreptul la denumirea de origine protejată „Tokajské samorodné suché” sau „Tokajské samorodné sladké”;

| — | vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino ZGP – pozna trgatev”;

| — | vinurilor albe care poartă următoarele indicații geografice protejate și care au o tărie alcoolică totală în volume mai mare de 15 % vol. și un conținut de zaharuri mai mare de 45 g/l:






  — | „Franche-Comté”; |
| --- | --- | --- |

—

vinurilor albe care poartă următoarele indicații geografice protejate și care au o tărie alcoolică totală în volume mai mare de 15 % vol. și un conținut de zaharuri mai mare de 45 g/l:

—

„Franche-Comté”;

| — | „Coteaux de l'Auxois”; |
| --- | --- |

—

„Coteaux de l'Auxois”;

| — | „Saône-et-Loire”; |
| --- | --- |

—

„Saône-et-Loire”;

| — | „Coteaux de l'Ardèche”; |
| --- | --- |

—

„Coteaux de l'Ardèche”;

| — | „Collines rhodaniennes”; |
| --- | --- |

—

„Collines rhodaniennes”;

| — | „Comté Tolosan”; |
| --- | --- |

—

„Comté Tolosan”;

| — | „Côtes de Gascogne”; |
| --- | --- |

—

„Côtes de Gascogne”;

| — | „Gers”; |
| --- | --- |

—

„Gers”;

| — | „Lot”; |
| --- | --- |

—

„Lot”;

| — | „Côtes du Tarn”; |
| --- | --- |

—

„Côtes du Tarn”;

| — | „Corrèze”; |
| --- | --- |

—

„Corrèze”;

| — | „Ile de Beauté”; |
| --- | --- |

—

„Ile de Beauté”;

| — | „Oc”; |
| --- | --- |

—

„Oc”;

| — | „Thau”; |
| --- | --- |

—

„Thau”;

| — | „Val de Loire”; |
| --- | --- |

—

„Val de Loire”;

| — | „Méditerranée”; |
| --- | --- |

—

„Méditerranée”;

| — | „Comtés rhodaniens”; |
| --- | --- |

—

„Comtés rhodaniens”;

| — | „Côtes de Thongue”; |
| --- | --- |

—

„Côtes de Thongue”;

| — | „Côte Vermeille”; |
| --- | --- |

—

„Côte Vermeille”;

| — | „Agenais”; |
| --- | --- |

—

„Agenais”;

| — | „Landes”; |
| --- | --- |

—

„Landes”;

| — | „Allobrogie”; |
| --- | --- |

—

„Allobrogie”;

| — | „Var”; |
| --- | --- |

—

„Var”;

| — | vinurilor dulci originare din Grecia a căror tărie alcoolică dobândită în volume este de minimum 15 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la una dintre următoarele indicații geografice protejate:






  — | „Άγιο Όρος” (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως); |
| --- | --- | --- |

—

vinurilor dulci originare din Grecia a căror tărie alcoolică dobândită în volume este de minimum 15 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la una dintre următoarele indicații geografice protejate:

—

„Άγιο Όρος” (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως);

| — | „Αργολίδα” (Αrgolida); |
| --- | --- |

—

„Αργολίδα” (Αrgolida);

| — | „Αχαΐα” (Achaia); |
| --- | --- |

—

„Αχαΐα” (Achaia);

| — | „Επανομή” (Epanomi); |
| --- | --- |

—

„Επανομή” (Epanomi);

| — | „Κυκλάδες” (Cyclades); |
| --- | --- |

—

„Κυκλάδες” (Cyclades);

| — | „Λακωνία” (Lakonia); |
| --- | --- |

—

„Λακωνία” (Lakonia);

| — | „Πιερία” (Pieria); |
| --- | --- |

—

„Πιερία” (Pieria);

| — | „Τύρναβος” (Tyrnavos); |
| --- | --- |

—

„Τύρναβος” (Tyrnavos);

| — | „Φλώρινα” (Florina); |
| --- | --- |

—

„Φλώρινα” (Florina);

| — | vinurilor dulci originare din Cipru a căror tărie alcoolică dobândită în volume este de maximum 15 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la denumirea de origine protejată „Κουμανδαρία” (Commandaria); |
| --- | --- |

—

vinurilor dulci originare din Cipru a căror tărie alcoolică dobândită în volume este de maximum 15 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la denumirea de origine protejată „Κουμανδαρία” (Commandaria);

| — | vinurilor dulci originare din Cipru și produse din struguri supramaturați sau din struguri stafidiți, a căror tărie alcoolică totală în volume este de minimum 15 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la una dintre următoarele indicații geografice protejate:






  — | „Τοπικός Οίνος Λεμεσός” (Regional wine of Lemesos); |
| --- | --- | --- |

—

vinurilor dulci originare din Cipru și produse din struguri supramaturați sau din struguri stafidiți, a căror tărie alcoolică totală în volume este de minimum 15 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la una dintre următoarele indicații geografice protejate:

—

„Τοπικός Οίνος Λεμεσός” (Regional wine of Lemesos);

| — | „Τοπικός Οίνος Πάφος” (Regional wine of Pafos); |
| --- | --- |

—

„Τοπικός Οίνος Πάφος” (Regional wine of Pafos);

| — | „Τοπικός Οίνος Λάρνακα” (Regional wine of Larnaka); |
| --- | --- |

—

„Τοπικός Οίνος Λάρνακα” (Regional wine of Larnaka);

| — | „Τοπικός Οίνος Λευκωσία” (Regional wine of Lefkosia); |
| --- | --- |

—

„Τοπικός Οίνος Λευκωσία” (Regional wine of Lefkosia);

| — | vinurilor dulci originare din Malta a căror tărie alcoolică totală în volume este de minimum 13,5 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la denumirea de origine protejată „Malta” sau „Gozo”; |
| --- | --- |

—

vinurilor dulci originare din Malta a căror tărie alcoolică totală în volume este de minimum 13,5 % vol., al căror conținut de zaharuri este de minimum 45 g/l și care au dreptul la denumirea de origine protejată „Malta” sau „Gozo”;

| — | vinurilor originare din Croația care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „kvalitetno vino KZP – desertno vino” sau „vrhunsko vino KZP – desertno vino” (dacă au un conținut de zaharuri mai mare de 50 g/l) sau prin mențiunea „vrhunsko vino KZP – kasna berba”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Croația care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „kvalitetno vino KZP – desertno vino” sau „vrhunsko vino KZP – desertno vino” (dacă au un conținut de zaharuri mai mare de 50 g/l) sau prin mențiunea „vrhunsko vino KZP – kasna berba”;

| — | vinurilor din struguri stafidiți, care poartă denumirea de origine protejată „Ponikve” și al căror conținut de zaharuri este mai mare de 50 g/l; |
| --- | --- |

—

vinurilor din struguri stafidiți, care poartă denumirea de origine protejată „Ponikve” și al căror conținut de zaharuri este mai mare de 50 g/l;

| — | vinurilor care poartă denumirea de origine protejată „Muškat momjanski/Moscato di Momiano”, sunt descrise prin mențiunile „kvalitetno vino KZP – desertno vino” sau „vrhunsko vino KZP – desertno vino” și au un conținut de zaharuri mai mare de 50 g/l; |
| --- | --- |

—

vinurilor care poartă denumirea de origine protejată „Muškat momjanski/Moscato di Momiano”, sunt descrise prin mențiunile „kvalitetno vino KZP – desertno vino” sau „vrhunsko vino KZP – desertno vino” și au un conținut de zaharuri mai mare de 50 g/l;

| (d) | 350 mg/l în cazul:






  — | vinurilor care au dreptul la mențiunea „Auslese”, conform dispozițiilor Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(d)

350 mg/l în cazul:

—

vinurilor care au dreptul la mențiunea „Auslese”, conform dispozițiilor Uniunii;

| — | vinurilor albe românești care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată: „Murfatlar”, „Cotnari”, „Târnave”, „Pietroasa”, „Valea Călugărească”; |
| --- | --- |

—

vinurilor albe românești care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată: „Murfatlar”, „Cotnari”, „Târnave”, „Pietroasa”, „Valea Călugărească”;

| — | vinurilor originare din Republica Cehă care au dreptul la mențiunea „výběr z hroznů”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Republica Cehă care au dreptul la mențiunea „výběr z hroznů”;

| — | vinurilor originare din Slovacia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „výber z hrozna” și al vinurilor slovace „Tokaj” care au dreptul la denumirea de origine protejată „Tokajský másláš” sau „Tokajský forditáš”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Slovacia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „výber z hrozna” și al vinurilor slovace „Tokaj” care au dreptul la denumirea de origine protejată „Tokajský másláš” sau „Tokajský forditáš”;

| — | vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino ZGP – izbor”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino ZGP – izbor”;

| — | vinurilor care au dreptul la mențiunea tradițională „Késői szüretelésű bor”; |
| --- | --- |

—

vinurilor care au dreptul la mențiunea tradițională „Késői szüretelésű bor”;

| — | vinurilor originare din Italia care sunt produse din soiul Aleatico și au dreptul la denumirea de origine protejată „Pergola” și la mențiunea tradițională „passito”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Italia care sunt produse din soiul Aleatico și au dreptul la denumirea de origine protejată „Pergola” și la mențiunea tradițională „passito”;

| — | vinurilor originare din Croația care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino KZP – izborna berba”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Croația care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino KZP – izborna berba”;

| — | vinurilor originare din Ungaria care au dreptul la o denumire de origine protejată și, în conformitate cu normele din Ungaria, la mențiunea „Válogatott szüretelésű bor” sau „Főbor”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Ungaria care au dreptul la o denumire de origine protejată și, în conformitate cu normele din Ungaria, la mențiunea „Válogatott szüretelésű bor” sau „Főbor”;

| (e) | 400 mg/l în cazul:






  — | vinurilor care au dreptul la mențiunile „Beerenauslese”, „Ausbruch”, „Ausbruchwein”, „Trockenbeerenauslese”, „Strohwein”, „Schilfwein” și „Eiswein”, în conformitate cu dispozițiile Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(e)

400 mg/l în cazul:

—

vinurilor care au dreptul la mențiunile „Beerenauslese”, „Ausbruch”, „Ausbruchwein”, „Trockenbeerenauslese”, „Strohwein”, „Schilfwein” și „Eiswein”, în conformitate cu dispozițiile Uniunii;

| — | vinurilor albe care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată: „Sauternes”, „Barsac”, „Cadillac”, „Cérons”, „Loupiac”, „Sainte-Croix-du-Mont”, „Monbazillac”, „Bonnezeaux”, „Quarts de Chaume”, „Coteaux du Layon”, „Coteaux de l'Aubance”, „Graves Supérieures”, „Sainte-Foy Bordeaux”, „Haut-Montravel”, „Saussignac”, „Jurançon” (cu excepția cazului în care este urmată de mențiunea „sec”), „Anjou-Coteaux de la Loire”, „Coteaux du Layon” (urmată de denumirea comunei de origine), „Chaume”, „Coteaux de Saumur”, „Coteaux du Layon” (urmată de mențiunea „premier cru” și completată de denumirea geografică complementară „Chaume”), „Pacherenc du Vic Bilh” (cu excepția cazului în care este urmată de mențiunea „sec”), „Alsace” și „Alsace grand cru” (urmată de mențiunea „vendanges tardives” sau „sélection de grains nobles”); |
| --- | --- |

—

vinurilor albe care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată: „Sauternes”, „Barsac”, „Cadillac”, „Cérons”, „Loupiac”, „Sainte-Croix-du-Mont”, „Monbazillac”, „Bonnezeaux”, „Quarts de Chaume”, „Coteaux du Layon”, „Coteaux de l'Aubance”, „Graves Supérieures”, „Sainte-Foy Bordeaux”, „Haut-Montravel”, „Saussignac”, „Jurançon” (cu excepția cazului în care este urmată de mențiunea „sec”), „Anjou-Coteaux de la Loire”, „Coteaux du Layon” (urmată de denumirea comunei de origine), „Chaume”, „Coteaux de Saumur”, „Coteaux du Layon” (urmată de mențiunea „premier cru” și completată de denumirea geografică complementară „Chaume”), „Pacherenc du Vic Bilh” (cu excepția cazului în care este urmată de mențiunea „sec”), „Alsace” și „Alsace grand cru” (urmată de mențiunea „vendanges tardives” sau „sélection de grains nobles”);

| — | vinurilor dulci din struguri supramaturați și din struguri stafidiți originare din Grecia al căror conținut de zaharuri reziduale exprimat în zahăr este de minimum 45 g/l și care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată:






  — | „Δαφνές” (Dafnes); |
| --- | --- | --- |

—

vinurilor dulci din struguri supramaturați și din struguri stafidiți originare din Grecia al căror conținut de zaharuri reziduale exprimat în zahăr este de minimum 45 g/l și care au dreptul la una dintre următoarele denumiri de origine protejată:

—

„Δαφνές” (Dafnes);

| — | „Λήμνος” (Limnos); |
| --- | --- |

—

„Λήμνος” (Limnos);

| — | „Malvasia” Πάρος” (Malvasia Paros); |
| --- | --- |

—

„Malvasia” Πάρος” (Malvasia Paros);

| — | „Malvasia Σητείας” (Malvasia Sitia); |
| --- | --- |

—

„Malvasia Σητείας” (Malvasia Sitia);

| — | „Malvasia Χάνδακας” – Candia; |
| --- | --- |

—

„Malvasia Χάνδακας” – Candia;

| — | „Μονεμβασία- Malvasia” (Monemvasia – Malvasia); |
| --- | --- |

—

„Μονεμβασία- Malvasia” (Monemvasia – Malvasia);

| — | „Μοσχάτος Κεφαλληνίας” (Muscat of Kefalonia – Muscat de Céphalonie); |
| --- | --- |

—

„Μοσχάτος Κεφαλληνίας” (Muscat of Kefalonia – Muscat de Céphalonie);

| — | „Μοσχάτος Λήμνου” (Muscat of Limnos); |
| --- | --- |

—

„Μοσχάτος Λήμνου” (Muscat of Limnos);

| — | „Μοσχάτο Πατρών” (Muscat of Patra); |
| --- | --- |

—

„Μοσχάτο Πατρών” (Muscat of Patra);

| — | „Μοσχάτος Ρίου Πάτρας” (Muscat of Rio Patra); |
| --- | --- |

—

„Μοσχάτος Ρίου Πάτρας” (Muscat of Rio Patra);

| — | „Μοσχάτος Ρόδου” (Muscat of Rodos); |
| --- | --- |

—

„Μοσχάτος Ρόδου” (Muscat of Rodos);

| — | „Νεμέα” (Nemea); |
| --- | --- |

—

„Νεμέα” (Nemea);

| — | „Σάμος” (Samos); |
| --- | --- |

—

„Σάμος” (Samos);

| — | „Σαντορίνη” (Santorini); |
| --- | --- |

—

„Σαντορίνη” (Santorini);

| — | „Σητεία” (Sitia), |
| --- | --- |

—

„Σητεία” (Sitia),

precum și al vinurilor dulci din struguri supramaturați și din struguri stafidiți originare din Grecia care au dreptul la una dintre următoarele indicații geografice protejate:

| — | „Άγιο Όρος” (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως); |
| --- | --- |

—

„Άγιο Όρος” (Mount Athos – Holly Mount Athos – Holly Mountain Athos – Mont Athos – Άγιο Όρος Άθως);

| — | „Αιγαίο Πέλαγος” (Aegean Sea – Aigaio Pelagos); |
| --- | --- |

—

„Αιγαίο Πέλαγος” (Aegean Sea – Aigaio Pelagos);

| — | „Δράμα” (Drama)”; |
| --- | --- |

—

„Δράμα” (Drama)”;

| — | „Ηράκλειο” (Iraklio); |
| --- | --- |

—

„Ηράκλειο” (Iraklio);

| — | „Καστοριά” (Kastoria); |
| --- | --- |

—

„Καστοριά” (Kastoria);

| — | „Κρήτη” (Crete); |
| --- | --- |

—

„Κρήτη” (Crete);

| — | „Μακεδονία” (Macedonia); |
| --- | --- |

—

„Μακεδονία” (Macedonia);

| — | „Ρέθυμνο” (Rethimno); |
| --- | --- |

—

„Ρέθυμνο” (Rethimno);

| — | „Σιάτιστα” (Siatista); |
| --- | --- |

—

„Σιάτιστα” (Siatista);

| — | „Στερεά Ελλάδα” (Sterea Ellada); |
| --- | --- |

—

„Στερεά Ελλάδα” (Sterea Ellada);

| — | „Χανιά” (Chania); |
| --- | --- |

—

„Χανιά” (Chania);

| — | vinurilor originare din Republica Cehă care au dreptul la mențiunea „výběr z bobulí”, „výběr z cibéb”, „ledové víno” sau „slámové víno”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Republica Cehă care au dreptul la mențiunea „výběr z bobulí”, „výběr z cibéb”, „ledové víno” sau „slámové víno”;

| — | vinurilor originare din Slovacia care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „bobuľový výber”, „hrozienkový výber”, „cibébový výber”, „ľadové víno” sau „slamové víno” și vinurile slovace „Tokaj” care au dreptul la denumirea de origine protejată „Tokajský výber”, „Tokajská esencia”, „Tokajská výberová esencia”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Slovacia care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „bobuľový výber”, „hrozienkový výber”, „cibébový výber”, „ľadové víno” sau „slamové víno” și vinurile slovace „Tokaj” care au dreptul la denumirea de origine protejată „Tokajský výber”, „Tokajská esencia”, „Tokajská výberová esencia”;

| — | vinurilor originare din Ungaria care au dreptul la o denumire de origine protejată și, în conformitate cu normele din Ungaria, la mențiunea „Tokaji máslás”, „Tokaji fordítás”, „Tokaji aszúeszencia”, „Tokaji eszencia”, „Tokaji aszú”, „Töppedt szőlőből készült bor” sau „Jégbor”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Ungaria care au dreptul la o denumire de origine protejată și, în conformitate cu normele din Ungaria, la mențiunea „Tokaji máslás”, „Tokaji fordítás”, „Tokaji aszúeszencia”, „Tokaji eszencia”, „Tokaji aszú”, „Töppedt szőlőből készült bor” sau „Jégbor”;

| — | vinurilor care au dreptul la denumirea de origine protejată „Albana di Romagna” și sunt descrise prin mențiunea „passito”; |
| --- | --- |

—

vinurilor care au dreptul la denumirea de origine protejată „Albana di Romagna” și sunt descrise prin mențiunea „passito”;

| — | vinurilor luxemburgheze care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „vendanges tardives”, „vin de glace” sau „vin de paille”; |
| --- | --- |

—

vinurilor luxemburgheze care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „vendanges tardives”, „vin de glace” sau „vin de paille”;

| — | vinurilor originare din Portugalia care au dreptul la o denumire de origine protejată sau la o indicație geografică protejată, precum și la mențiunea „colheita tardia”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Portugalia care au dreptul la o denumire de origine protejată sau la o indicație geografică protejată, precum și la mențiunea „colheita tardia”;

| — | vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino” sau „vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor”; |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, „vrhunsko vino ZGP – ledeno vino” sau „vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor”;

| — | vinurilor albe originare din Canada care au dreptul la mențiunea „Icewine”; |
| --- | --- |

—

vinurilor albe originare din Canada care au dreptul la mențiunea „Icewine”;

| — | vinurilor originare din Croația care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino KZP – izborna berba bobica”, „vrhunsko vino KZP – izborna berba prosušenih bobica” sau „vrhunsko vino KZP – ledeno vino”. |
| --- | --- |

—

vinurilor originare din Croația care au dreptul la o denumire de origine protejată și sunt descrise prin mențiunea „vrhunsko vino KZP – izborna berba bobica”, „vrhunsko vino KZP – izborna berba prosušenih bobica” sau „vrhunsko vino KZP – ledeno vino”.

| 3. | Listele de vinuri care beneficiază de o denumire de origine protejată sau de o indicație geografică protejată prezentate la punctul 2 literele (c), (d) și (e) pot fi modificate în vederea includerii unor noi vinuri sau în cazul în care condițiile de fabricare a vinurilor se modifică sau se schimbă indicația lor geografică sau denumirea lor de origine. Statele membre trimit Comisiei o cerere de derogare în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei și furnizează toate informațiile tehnice necesare pentru vinurile în cauză, inclusiv caietele de sarcini și cantitățile anuale produse. |
| --- | --- |

3.

Listele de vinuri care beneficiază de o denumire de origine protejată sau de o indicație geografică protejată prezentate la punctul 2 literele (c), (d) și (e) pot fi modificate în vederea includerii unor noi vinuri sau în cazul în care condițiile de fabricare a vinurilor se modifică sau se schimbă indicația lor geografică sau denumirea lor de origine. Statele membre trimit Comisiei o cerere de derogare în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei și furnizează toate informațiile tehnice necesare pentru vinurile în cauză, inclusiv caietele de sarcini și cantitățile anuale produse.

| 4. | În anii în care condițiile climatice impun acest lucru în mod excepțional, statele membre pot autoriza o creștere de maximum 50 de miligrame per litru a nivelurilor maxime totale de dioxid de sulf mai mici de 300 de miligrame pe litru în cazul vinurilor produse în anumite zone viticole de pe teritoriile lor. În conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183, statele membre notifică Comisiei respectivele derogări în termen de o lună de la acordarea lor, specificând anul, zonele viticole și vinurile în cauză și furnizând dovada faptului că majorarea este necesară din cauza condițiilor climatice. Comisia publică apoi derogările în cauză pe site-ul său. |
| --- | --- |

4.

În anii în care condițiile climatice impun acest lucru în mod excepțional, statele membre pot autoriza o creștere de maximum 50 de miligrame per litru a nivelurilor maxime totale de dioxid de sulf mai mici de 300 de miligrame pe litru în cazul vinurilor produse în anumite zone viticole de pe teritoriile lor. În conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183, statele membre notifică Comisiei respectivele derogări în termen de o lună de la acordarea lor, specificând anul, zonele viticole și vinurile în cauză și furnizând dovada faptului că majorarea este necesară din cauza condițiilor climatice. Comisia publică apoi derogările în cauză pe site-ul său.

| 5. | Statele membre pot aplica dispoziții mai restrictive privind vinurile produse pe teritoriile lor. |
| --- | --- |

5.

Statele membre pot aplica dispoziții mai restrictive privind vinurile produse pe teritoriile lor.

B.   CONȚINUTUL DE DIOXID DE SULF AL VINURILOR LICOROASE

La momentul comercializării în vederea consumului uman direct, conținutul total de dioxid de sulf al vinurilor licoroase nu poate depăși:

| (a) | 150 mg/l în cazul în care conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l; |
| --- | --- |

(a)

150 mg/l în cazul în care conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l;

| (b) | 200 mg/l în cazul în care conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l. |
| --- | --- |

(b)

200 mg/l în cazul în care conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l.

C.   CONȚINUTUL DE DIOXID DE SULF AL VINURILOR SPUMANTE

| 1. | La momentul comercializării în vederea consumului uman direct, conținutul total de dioxid de sulf al vinurilor spumante nu poate depăși:






  (a) | 185 mg/l în cazul tuturor categoriilor de vinuri spumante de calitate; și |
| --- | --- | --- |

1.

La momentul comercializării în vederea consumului uman direct, conținutul total de dioxid de sulf al vinurilor spumante nu poate depăși:

(a)

185 mg/l în cazul tuturor categoriilor de vinuri spumante de calitate; și

| (b) | 235 mg/l în cazul altor vinuri spumante. |
| --- | --- |

(b)

235 mg/l în cazul altor vinuri spumante.

| 2. | Atunci când condițiile climatice o impun, în anumite zone viticole ale Uniunii, statele membre în cauză pot autoriza majorarea cu până la 40 mg/l a conținutului maxim total de dioxid de sulf al vinurilor spumante menționate la punctul 1 literele (a) și (b) produse pe teritoriile lor, cu condiția ca vinurile vizate de această autorizare să nu fie expediate în afara respectivelor state membre. |
| --- | --- |

2.

Atunci când condițiile climatice o impun, în anumite zone viticole ale Uniunii, statele membre în cauză pot autoriza majorarea cu până la 40 mg/l a conținutului maxim total de dioxid de sulf al vinurilor spumante menționate la punctul 1 literele (a) și (b) produse pe teritoriile lor, cu condiția ca vinurile vizate de această autorizare să nu fie expediate în afara respectivelor state membre.

PARTEA C

LIMITELE CONȚINUTULUI DE ACIDITATE VOLATILĂ AL VINURILOR

LIMITELE CONȚINUTULUI DE ACIDITATE VOLATILĂ AL VINURILOR

| 1. | Conținutul de aciditate volatilă nu poate depăși:






  (a) | 18 miliechivalenți per litru în cazul mustului de struguri parțial fermentat; |
| --- | --- | --- |

1.

Conținutul de aciditate volatilă nu poate depăși:

(a)

18 miliechivalenți per litru în cazul mustului de struguri parțial fermentat;

| (b) | 18 miliechivalenți per litru în cazul vinurilor albe și roze; sau |
| --- | --- |

(b)

18 miliechivalenți per litru în cazul vinurilor albe și roze; sau

| (c) | 20 de miliechivalenți per litru în cazul vinurilor roșii. |
| --- | --- |

(c)

20 de miliechivalenți per litru în cazul vinurilor roșii.

| 2. | Nivelurile menționate la punctul 1 se aplică în cazul:






  (a) | produselor obținute din struguri recoltați în Uniune, în etapa de producție și în toate etapele comercializării; |
| --- | --- | --- |

2.

Nivelurile menționate la punctul 1 se aplică în cazul:

(a)

produselor obținute din struguri recoltați în Uniune, în etapa de producție și în toate etapele comercializării;

| (b) | mustului de struguri parțial fermentat și vinurilor originare din țări terțe, în toate etapele care urmează intrării lor pe teritoriul geografic al Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

mustului de struguri parțial fermentat și vinurilor originare din țări terțe, în toate etapele care urmează intrării lor pe teritoriul geografic al Uniunii.

| 3. | Statele membre pot acorda derogări de la limitele prevăzute la punctul 1:






  (a) | în cazul anumitor vinuri cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată:






  — | dacă au fost supuse unei perioade de învechire de cel puțin doi ani; sau |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Statele membre pot acorda derogări de la limitele prevăzute la punctul 1:

(a)

în cazul anumitor vinuri cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată:

—

dacă au fost supuse unei perioade de învechire de cel puțin doi ani; sau

| — | dacă au fost produse prin metode speciale; |
| --- | --- |

—

dacă au fost produse prin metode speciale;

| (b) | în cazul vinurilor cu o tărie alcoolică totală în volume de minimum 13 % vol. |
| --- | --- |

(b)

în cazul vinurilor cu o tărie alcoolică totală în volume de minimum 13 % vol.

Statele membre notifică derogările respective Comisiei în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 și în termen de o lună de la data acordării derogării. Comisia publică apoi derogările în cauză pe site-ul său.

PARTEA D

LIMITE ȘI CONDIȚII PRIVIND ÎNDULCIREA VINURILOR

LIMITE ȘI CONDIȚII PRIVIND ÎNDULCIREA VINURILOR

| 1. | Îndulcirea vinului poate fi autorizată doar dacă este efectuată cu ajutorul unuia sau mai multora dintre produsele următoare:






  (a) | must de struguri; |
| --- | --- | --- |

1.

Îndulcirea vinului poate fi autorizată doar dacă este efectuată cu ajutorul unuia sau mai multora dintre produsele următoare:

(a)

must de struguri;

| (b) | must de struguri concentrat; |
| --- | --- |

(b)

must de struguri concentrat;

| (c) | must de struguri concentrat rectificat. |
| --- | --- |

(c)

must de struguri concentrat rectificat.

Tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză nu poate fi majorată cu mai mult de 4 % vol.

| 2. | Îndulcirea vinurilor importate destinate consumului uman direct și cu o indicație geografică este interzisă pe teritoriul Uniunii. Îndulcirea altor vinuri importate face obiectul acelorași condiții ca cele aplicabile în cazul vinurilor produse în Uniune. |
| --- | --- |

2.

Îndulcirea vinurilor importate destinate consumului uman direct și cu o indicație geografică este interzisă pe teritoriul Uniunii. Îndulcirea altor vinuri importate face obiectul acelorași condiții ca cele aplicabile în cazul vinurilor produse în Uniune.

| 3. | Îndulcirea unui vin cu denumire de origine protejată poate fi autorizată de un stat membru doar dacă este efectuată:






  (a) | cu respectarea condițiilor și limitelor prevăzute în prezenta anexă; |
| --- | --- | --- |

3.

Îndulcirea unui vin cu denumire de origine protejată poate fi autorizată de un stat membru doar dacă este efectuată:

(a)

cu respectarea condițiilor și limitelor prevăzute în prezenta anexă;

| (b) | în regiunea în care a fost produs vinul în cauză sau într-o zonă situată în imediata vecinătate. |
| --- | --- |

(b)

în regiunea în care a fost produs vinul în cauză sau într-o zonă situată în imediata vecinătate.

Mustul de struguri și mustul de struguri concentrat menționate la punctul 1 trebuie să fie originare din aceeași regiune ca vinul pentru îndulcirea căruia sunt utilizate.

| 4. | Îndulcirea vinurilor este permisă numai în etapa producției și în cea a comercializării angro. |
| --- | --- |

4.

Îndulcirea vinurilor este permisă numai în etapa producției și în cea a comercializării angro.

---

(1)  Anul indicat între paranteze după referirea la o fișă a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV precizează versiunea fișei autorizate de Uniune ca practică oenologică autorizată, sub rezerva condițiilor și limitelor de utilizare prevăzute în prezentul tabel.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind materialele și obiectele destinate să vină în contact cu produsele alimentare și de abrogare a Directivelor 80/590/CEE și 89/109/CEE (JO L 338, 13.11.2004, p. 4).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei din 14 ianuarie 2011 privind materialele și obiectele din plastic destinate să vină în contact cu produsele alimentare (JO L 12, 15.1.2011, p. 1).

3

(4)  Anul indicat între paranteze după referirea la o fișă a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV precizează versiunea fișei autorizate de Uniune ca practică oenologică autorizată, sub rezerva condițiilor și limitelor de utilizare prevăzute în prezentul tabel.

4

(5)  Substanțele utilizate ca adjuvanți tehnologici menționate la articolul 20 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (JO L 304, 22.11.2011, p. 18).

5

(6)  Compușii oenologici autorizați trebuie utilizați în conformitate cu dispozițiile conținute în fișele Codului internațional al practicilor oenologice al OIV menționate în coloana 3, cu excepția cazului în care se aplică eventuale condiții și limite de utilizare suplimentare stabilite în această coloană.

6

(7)  Dacă nu se aplică tuturor categoriilor de produse vinicole prevăzute în partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

7

(8)  Pentru a doua fermentație a vinului spumant, pot fi utilizate, de asemenea, în combinație, sărurile de amoniu menționate la rândurile 4.2, 4.3 și 4.4, până la limita totală de 1 g/l sau 0,3 g/l. Totuși, sarea de amoniu menționată la rândul 4.4 nu poate depăși limita menționată la rândul 4.4.

8

(9)  A se vedea, de asemenea, articolul 9 alineatul (2) din prezentul regulament.

9

(10)  Când sunt utilizate ca aditivi în conformitate cu punctul 20 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16).

10

---

ANEXA II

PRACTICILE OENOLOGICE AUTORIZATE ȘI RESTRICȚIILE APLICABILE VINURILOR SPUMANTE, VINURILOR SPUMANTE DE CALITATE ȘI VINURILOR SPUMANTE DE CALITATE DE TIP AROMAT

A.   Vin spumant

| 1. | În sensul prezentului punct, precum și în sensul secțiunilor B și C din prezenta anexă:






  (a) | „licoare de tiraj” înseamnă produsul adăugat la lot (cuvée) pentru a se declanșa fermentația secundară; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

„licoare de tiraj” înseamnă produsul adăugat la lot (cuvée) pentru a se declanșa fermentația secundară;

| (b) | „licoare de expediție” înseamnă produsul adăugat la vinurile spumante pentru a le conferi caracteristici gustative speciale. |
| --- | --- |

(b)

„licoare de expediție” înseamnă produsul adăugat la vinurile spumante pentru a le conferi caracteristici gustative speciale.

| 2. | Licoarea de expediție poate să conțină doar:






  — | zaharoză; |
| --- | --- | --- |

2.

—

zaharoză;

| — | must de struguri; |
| --- | --- |

—

must de struguri;

| — | must de struguri parțial fermentat; |
| --- | --- |

—

must de struguri parțial fermentat;

| — | must de struguri concentrat; |
| --- | --- |

—

must de struguri concentrat;

| — | must de struguri concentrat rectificat; |
| --- | --- |

—

must de struguri concentrat rectificat;

| — | vin; sau |
| --- | --- |

—

vin; sau

| — | un amestec al produselor sus-menționate, |
| --- | --- |

—

un amestec al produselor sus-menționate,

cu posibilitatea adăugării de distilat de vin.

| 3. | Fără a se aduce atingere îmbogățirii autorizate a componentelor unui lot (cuvée) în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013, orice îmbogățire a lotului (cuvée) este interzisă. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Totuși, în ceea ce privește regiunile și soiurile de viță-de-vie în cazul cărora o astfel de măsură este justificată din punct de vedere tehnic, fiecare stat membru poate autoriza îmbogățirea lotului (cuvée) la locul preparării vinurilor spumante, dacă:






  (a) | niciuna dintre componentele lotului (cuvée) nu a fost îmbogățită anterior; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

niciuna dintre componentele lotului (cuvée) nu a fost îmbogățită anterior;

| (b) | componentele respective sunt obținute doar din struguri recoltați de pe teritoriul statului membru respectiv; |
| --- | --- |

(b)

componentele respective sunt obținute doar din struguri recoltați de pe teritoriul statului membru respectiv;

| (c) | îmbogățirea este efectuată într-o singură operațiune; |
| --- | --- |

(c)

îmbogățirea este efectuată într-o singură operațiune;

| (d) | nu sunt depășite următoarele limite:






  (i) | 3 % vol. în cazul unui lot (cuvée) care conține componente din zona viticolă A; |
| --- | --- | --- |

(d)

nu sunt depășite următoarele limite:

(i)

3 % vol. în cazul unui lot (cuvée) care conține componente din zona viticolă A;

| (ii) | 2 % vol. în cazul unui lot (cuvée) care conține componente din zona viticolă B; |
| --- | --- |

(ii)

2 % vol. în cazul unui lot (cuvée) care conține componente din zona viticolă B;

| (iii) | 1,5 % vol. în cazul unui lot (cuvée) care conține componente din zona viticolă C; |
| --- | --- |

(iii)

1,5 % vol. în cazul unui lot (cuvée) care conține componente din zona viticolă C;

| (e) | metoda utilizată este adăugarea de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat. |
| --- | --- |

(e)

metoda utilizată este adăugarea de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat.

| 5. | Adăugarea de licoare de tiraj și de licoare de expediție nu este considerată nici îmbogățire, nici îndulcire. Adăugarea de licoare de tiraj nu poate duce la o majorare a tăriei alcoolice totale în volume mai mare de 1,5 % vol. a lotului (cuvée). Această majorare se măsoară prin calcularea diferenței dintre tăria alcoolică totală în volume a lotului (cuvée) și tăria alcoolică totală în volume a vinului spumant înainte de eventuala adăugare de licoare de expediție. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Adăugarea de licoare de expediție se efectuează astfel încât să nu ducă la majorarea tăriei alcoolice dobândite în volume a vinului spumant cu mai mult de 0,5 % vol. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Îndulcirea lotului (cuvée) și a componentelor sale este interzisă. |
| --- | --- |

7.

| 8. | În plus față de eventuala acidificare sau dezacidificare a componentelor sale în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, lotul (cuvée) poate face obiectul acidificării sau dezacidificării. Acidificarea și dezacidificarea lotului (cuvée) se exclud reciproc. Acidificarea se poate efectua doar în limita unei cantități maxime de 1,5 g/l, exprimată în acid tartric, adică 20 de miliechivalenți per litru. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În ani cu condiții meteorologice excepționale, limita maximă de 1,5 g/l, adică de 20 de miliechivalenți per litru, poate fi majorată la 2,5 g/l, adică la 34 de miliechivalenți per litru, cu condiția ca aciditatea naturală a produselor să nu fie mai mică de 3 g/l, exprimată în acid tartric, adică 40 de miliechivalenți per litru. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dioxidul de carbon din vinurile spumante poate proveni numai din fermentarea alcoolică a lotului (cuvée) din care se obține vinul respectiv.
  Cu excepția cazului în care scopul este prelucrarea strugurilor, a mustului de struguri sau a mustului de struguri parțial fermentat direct în vin spumant, fermentarea poate fi doar rezultatul adăugării de licoare de tiraj. Fermentarea poate avea loc numai în sticle sau recipiente închise.
  Utilizarea dioxidului de carbon în cazul operațiunii de transvazare prin contrapresiune este autorizată sub supraveghere și cu condiția ca schimburile inevitabile de gaze cu dioxidul de carbon rezultat din fermentarea alcoolică a lotului (cuvée) să nu mărească presiunea dioxidului de carbon din vinurile spumante. |
| --- | --- |

10.

Cu excepția cazului în care scopul este prelucrarea strugurilor, a mustului de struguri sau a mustului de struguri parțial fermentat direct în vin spumant, fermentarea poate fi doar rezultatul adăugării de licoare de tiraj. Fermentarea poate avea loc numai în sticle sau recipiente închise.

Utilizarea dioxidului de carbon în cazul operațiunii de transvazare prin contrapresiune este autorizată sub supraveghere și cu condiția ca schimburile inevitabile de gaze cu dioxidul de carbon rezultat din fermentarea alcoolică a lotului (cuvée) să nu mărească presiunea dioxidului de carbon din vinurile spumante.

| 11. | În cazul vinurilor spumante fără denumire de origine protejată:






  (a) | licoarea de tiraj destinată producerii acestora poate fi compusă numai din:






  — | must de struguri; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

(a)

licoarea de tiraj destinată producerii acestora poate fi compusă numai din:

—

must de struguri;

| — | must de struguri parțial fermentat; |
| --- | --- |

—

must de struguri parțial fermentat;

| — | must de struguri concentrat; |
| --- | --- |

—

must de struguri concentrat;

| — | must de struguri concentrat rectificat; sau |
| --- | --- |

—

must de struguri concentrat rectificat; sau

| — | zaharoză și vin; |
| --- | --- |

—

zaharoză și vin;

| (b) | tăria alcoolică dobândită în volume, inclusiv alcoolul conținut în eventuala licoare de expediție adăugată, este de minimum 9,5 % vol. |
| --- | --- |

(b)

tăria alcoolică dobândită în volume, inclusiv alcoolul conținut în eventuala licoare de expediție adăugată, este de minimum 9,5 % vol.

B.   Vin spumant de calitate

| 1. | Licoarea de tiraj destinată producerii unui vin spumant de calitate poate fi compusă numai din:






  (a) | zaharoză; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

zaharoză;

| (b) | must de struguri concentrat; |
| --- | --- |

(b)

must de struguri concentrat;

| (c) | must de struguri concentrat rectificat; |
| --- | --- |

(c)

must de struguri concentrat rectificat;

| (d) | must de struguri sau must de struguri parțial fermentat; sau |
| --- | --- |

(d)

must de struguri sau must de struguri parțial fermentat; sau

| (e) | vin. |
| --- | --- |

(e)

vin.

| 2. | Statele membre producătoare pot defini eventuale caracteristici sau condiții de producție și de circulație suplimentare sau mai stricte pentru vinurile spumante de calitate produse pe teritoriile lor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În plus, producția de vinuri spumante de calitate este reglementată și de normele menționate la:






  — | punctele 1-10 din secțiunea A; |
| --- | --- | --- |

3.

—

punctele 1-10 din secțiunea A;

| — | punctul 3 din secțiunea C în ceea ce privește tăria alcoolică dobândită, punctul 5 din secțiunea C în ceea ce privește suprapresiunea minimă și punctele 6 și 7 din secțiunea C în ceea ce privește durata minimă a procesului de producție, fără a se aduce atingere punctului 4 litera (d) din secțiunea B a prezentei anexe. |
| --- | --- |

—

punctul 3 din secțiunea C în ceea ce privește tăria alcoolică dobândită, punctul 5 din secțiunea C în ceea ce privește suprapresiunea minimă și punctele 6 și 7 din secțiunea C în ceea ce privește durata minimă a procesului de producție, fără a se aduce atingere punctului 4 litera (d) din secțiunea B a prezentei anexe.

| 4. | În ceea ce privește vinurile spumante de calitate de tip aromat:






  (a) | în absența unor derogări, aceste vinuri pot fi produse numai dacă la constituirea lotului (cuvée) se utilizează doar must de struguri sau must de struguri parțial fermentat obținut din soiuri de viță-de-vie incluse în lista prevăzută în apendicele la prezenta anexă. Totuși, vinurile spumante de calitate de tip aromat pot fi produse în mod tradițional, utilizându-se drept componente ale lotului (cuvée) vinurile obținute din struguri din soiul „Glera” recoltați în regiunile Veneto și Friuli-Venezia Giulia; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

în absența unor derogări, aceste vinuri pot fi produse numai dacă la constituirea lotului (cuvée) se utilizează doar must de struguri sau must de struguri parțial fermentat obținut din soiuri de viță-de-vie incluse în lista prevăzută în apendicele la prezenta anexă. Totuși, vinurile spumante de calitate de tip aromat pot fi produse în mod tradițional, utilizându-se drept componente ale lotului (cuvée) vinurile obținute din struguri din soiul „Glera” recoltați în regiunile Veneto și Friuli-Venezia Giulia;

| (b) | pentru ca vinul produs să devină spumant, controlul asupra procesului de fermentare înainte și după constituirea lotului (cuvée) poate fi exercitat doar prin refrigerare sau alte procedee fizice; |
| --- | --- |

(b)

pentru ca vinul produs să devină spumant, controlul asupra procesului de fermentare înainte și după constituirea lotului (cuvée) poate fi exercitat doar prin refrigerare sau alte procedee fizice;

| (c) | este interzisă adăugarea de licoare de expediție; |
| --- | --- |

(c)

este interzisă adăugarea de licoare de expediție;

| (d) | durata procesului de fabricare a vinurilor spumante de calitate de tip aromat nu poate fi mai mică de o lună. |
| --- | --- |

(d)

durata procesului de fabricare a vinurilor spumante de calitate de tip aromat nu poate fi mai mică de o lună.

C.   Vinuri spumante și vinuri spumante de calitate cu denumire de origine protejată

| 1. | Tăria alcoolică totală în volume a loturilor (cuvée) destinate producerii de vinuri spumante de calitate cu denumire de origine protejată este de cel puțin:






  — | 9,5 % vol. în zonele viticole C III; |
| --- | --- | --- |

1.

—

9,5 % vol. în zonele viticole C III;

| — | 9 % vol. în alte zone viticole. |
| --- | --- |

—

9 % vol. în alte zone viticole.

| 2. | Totuși, loturile (cuvée) destinate fabricării de vinuri spumante de calitate cu denumirea de origine protejată „Prosecco”, „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” și „Colli Asolani – Prosecco” sau „Asolo – Prosecco” și obținute dintr-un singur soi de viță-de-vie pot avea o tărie alcoolică totală în volume de minimum 8,5 % vol. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tăria alcoolică dobândită în volume a vinurilor spumante de calitate cu denumire de origine protejată, inclusiv alcoolul conținut în eventuala licoare de expediție adăugată, este de minimum 10 % vol. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Licoarea de tiraj pentru vinurile spumante și vinurile spumante de calitate cu denumire de origine protejată poate fi compusă numai din:






  (a) | zaharoză; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

zaharoză;

| (b) | must de struguri concentrat; |
| --- | --- |

(b)

must de struguri concentrat;

| (c) | must de struguri concentrat rectifica; |
| --- | --- |

(c)

must de struguri concentrat rectifica;

și din:

| (a) | must de struguri; |
| --- | --- |

(a)

must de struguri;

| (b) | must de struguri parțial fermentat; |
| --- | --- |

(b)

must de struguri parțial fermentat;

| (c) | vin; |
| --- | --- |

(c)

vin;

potrivite pentru producerea aceluiași vin spumant sau vin spumant de calitate cu denumire de origine protejată ca cel în care se adăugă licoarea de tiraj.

| 5. | În pofida dispozițiilor de la punctul 5 litera (c) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, vinurile spumante de calitate cu denumire de origine protejată păstrate la o temperatură de 20 °C în recipiente închise cu capacitate mai mică de 25 cl trebuie să prezinte o suprapresiune minimă de 3 bari. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Durata procesului de fabricare a vinurilor spumante de calitate cu denumire de origine protejată, inclusiv învechirea în exploatația producătoare, calculată începând cu fermentarea care le conferă calitatea de vinuri spumante, nu poate să fie mai mică de:






  (a) | șase luni, dacă fermentarea care le conferă calitatea de vinuri spumante are loc în recipiente închise; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

șase luni, dacă fermentarea care le conferă calitatea de vinuri spumante are loc în recipiente închise;

| (b) | nouă luni, dacă fermentarea care le conferă calitatea de vinuri spumante are loc în sticle. |
| --- | --- |

(b)

nouă luni, dacă fermentarea care le conferă calitatea de vinuri spumante are loc în sticle.

| 7. | Durata procesului de fermentare care conferă lotului (cuvée) calitatea de vin spumant și durata prezenței lotului (cuvée) pe drojdie nu pot fi mai mici de:






  — | 90 de zile; |
| --- | --- | --- |

7.

—

90 de zile;

| — | 30 de zile dacă fermentarea are loc în recipiente prevăzute cu agitatoare. |
| --- | --- |

—

30 de zile dacă fermentarea are loc în recipiente prevăzute cu agitatoare.

| 8. | Normele enunțate la punctele 1-10 din secțiunea A și la punctul 2 din secțiunea B se aplică și vinurilor spumante și vinurilor spumante de calitate cu denumire de origine protejată. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În ceea ce privește vinurile spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată:






  (a) | aceste vinuri pot fi obținute doar prin utilizarea, la constituirea lotului (cuvée), a mustului de struguri sau a mustului de struguri parțial fermentat provenit din soiuri de viță-de-vie incluse pe lista prezentată în apendicele la prezenta anexă, cu condiția ca aceste soiuri să fie recunoscute drept potrivite pentru producția de vinuri spumante de calitate cu denumire de origine protejată în regiunea al cărei nume îl poartă. Prin derogare, un vin spumant de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată poate fi produs prin utilizarea, la constituirea lotului (cuvée), a vinurilor obținute din struguri din soiul „Glera” recoltați în regiunile denumirilor de origine „Prosecco”, „Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco”, „Colli Asolani – Prosecco” și „Asolo – Prosecco”; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

aceste vinuri pot fi obținute doar prin utilizarea, la constituirea lotului (cuvée), a mustului de struguri sau a mustului de struguri parțial fermentat provenit din soiuri de viță-de-vie incluse pe lista prezentată în apendicele la prezenta anexă, cu condiția ca aceste soiuri să fie recunoscute drept potrivite pentru producția de vinuri spumante de calitate cu denumire de origine protejată în regiunea al cărei nume îl poartă. Prin derogare, un vin spumant de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată poate fi produs prin utilizarea, la constituirea lotului (cuvée), a vinurilor obținute din struguri din soiul „Glera” recoltați în regiunile denumirilor de origine „Prosecco”, „Conegliano-Valdobbiadene – Prosecco”, „Colli Asolani – Prosecco” și „Asolo – Prosecco”;

| (b) | pentru ca vinul produs să devină spumant, controlul asupra procesului de fermentare înainte și după constituirea lotului (cuvée) poate fi exercitat doar prin refrigerare sau alte procedee fizice; |
| --- | --- |

(b)

pentru ca vinul produs să devină spumant, controlul asupra procesului de fermentare înainte și după constituirea lotului (cuvée) poate fi exercitat doar prin refrigerare sau alte procedee fizice;

| (c) | este interzisă adăugarea de licoare de expediție; |
| --- | --- |

(c)

este interzisă adăugarea de licoare de expediție;

| (d) | tăria alcoolică dobândită în volume a vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată nu poate fi mai mică de 6 % vol.; |
| --- | --- |

(d)

tăria alcoolică dobândită în volume a vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată nu poate fi mai mică de 6 % vol.;

| (e) | tăria alcoolică totală în volume a vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată nu poate fi mai mică de 10 % vol.; |
| --- | --- |

(e)

tăria alcoolică totală în volume a vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată nu poate fi mai mică de 10 % vol.;

| (f) | dacă sunt conservate în recipiente închise la o temperatură de 20 °C, vinurile spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată trebuie să prezinte o suprapresiune minimă de 3 bari; |
| --- | --- |

(f)

dacă sunt conservate în recipiente închise la o temperatură de 20 °C, vinurile spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată trebuie să prezinte o suprapresiune minimă de 3 bari;

| (g) | în pofida dispozițiilor de la punctul 6 din prezenta secțiune, durata procesului de producere a vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată nu poate fi mai mică de o lună. |
| --- | --- |

(g)

în pofida dispozițiilor de la punctul 6 din prezenta secțiune, durata procesului de producere a vinurilor spumante de calitate de tip aromat cu denumire de origine protejată nu poate fi mai mică de o lună.

Apendice

Lista soiurilor de struguri de vin care se pot utiliza pentru constituirea lotului (cuvée) atunci când se produc vinuri spumante de calitate de tip aromat și vinuri spumante de calitate cu denumire de origine protejată

| | Airén |
| --- | --- |

Airén

| | Albariño |
| --- | --- |

Albariño

| | Aleatico N |
| --- | --- |

Aleatico N

| | Alvarinho |
| --- | --- |

Alvarinho

| | Ασύρτικο (Assyrtiko) |
| --- | --- |

Ασύρτικο (Assyrtiko)

| | Bourboulenc B |
| --- | --- |

Bourboulenc B

| | Brachetto N. |
| --- | --- |

Brachetto N.

| | Busuioacă de Bohotin |
| --- | --- |

Busuioacă de Bohotin

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Csaba gyöngye B |
| --- | --- |

Csaba gyöngye B

| | Cserszegi fűszeres B |
| --- | --- |

Cserszegi fűszeres B

| | Devín |
| --- | --- |

Devín

| | Fernăo Pires |
| --- | --- |

Fernăo Pires

| | Freisa N |
| --- | --- |

Freisa N

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewürztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewürztraminer Rs

| | Girò N |
| --- | --- |

Girò N

| | Glera |
| --- | --- |

Glera

| | Γλυκερύθρα (Glykerythra) |
| --- | --- |

Γλυκερύθρα (Glykerythra)

| | Huxelrebe |
| --- | --- |

Huxelrebe

| | Irsai Olivér B |
| --- | --- |

Irsai Olivér B

| | Macabeo B |
| --- | --- |

Macabeo B

| | Macabeu B |
| --- | --- |

Macabeu B

| | Toate soiurile Malvasía |
| --- | --- |

Toate soiurile Malvasía

| | Toate soiurile Malvoisie |
| --- | --- |

Toate soiurile Malvoisie

| | Mauzac alb și Mauzac roze |
| --- | --- |

Mauzac alb și Mauzac roze

| | Monica N |
| --- | --- |

Monica N

| | Toate soiurile Moscatel |
| --- | --- |

Toate soiurile Moscatel

| | Μοσχοφίλερο (Moschofilero) |
| --- | --- |

Μοσχοφίλερο (Moschofilero)

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Toate soiurile Muscatel |
| --- | --- |

Toate soiurile Muscatel

| | Manzoni moscato |
| --- | --- |

Manzoni moscato

| | Nektár |
| --- | --- |

Nektár

| | Pálava B |
| --- | --- |

Pálava B

| | Parellada B |
| --- | --- |

Parellada B

| | Perle B |
| --- | --- |

Perle B

| | Piquepoul B |
| --- | --- |

Piquepoul B

| | Poulsard |
| --- | --- |

Poulsard

| | Ροδίτης (Roditis) |
| --- | --- |

Ροδίτης (Roditis)

| | Scheurebe |
| --- | --- |

Scheurebe

| | Tămâioasă românească |
| --- | --- |

Tămâioasă românească

| | Torbato |
| --- | --- |

Torbato

| | Touriga Nacional |
| --- | --- |

Touriga Nacional

| | Verdejo |
| --- | --- |

Verdejo

| | Zefír B |
| --- | --- |

Zefír B

---

ANEXA III

PRACTICI OENOLOGICE AUTORIZATE ȘI RESTRICȚII APLICABILE VINURILOR LICOROASE ȘI VINURILOR LICOROASE CU DENUMIRE DE ORIGINE PROTEJATĂ SAU CU INDICAȚIE GEOGRAFICĂ PROTEJATĂ

A.   Vinuri licoroase

| 1. | Produsele menționate la punctul 3 litera (c) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și utilizate la fabricarea vinurilor licoroase și a vinurilor licoroase cu denumire de origine sau cu indicație geografică protejată trebuie să nu fi fost supuse, după caz, decât practicilor și tratamentelor oenologice prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sau de prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Totuși,






  (a) | creșterea tăriei alcoolice naturale în volume poate rezulta numai în urma utilizării produselor menționate la punctul 3 literele (e) și (f) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; și |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

creșterea tăriei alcoolice naturale în volume poate rezulta numai în urma utilizării produselor menționate la punctul 3 literele (e) și (f) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; și

| (b) | prin derogare, Spania este autorizată să permită utilizarea sulfatului de calciu în cazul vinurilor spaniole descrise prin mențiunea tradițională „vino generoso” sau „vino generoso de licor”, dacă această practică este tradițională, iar conținutul de sulfat al produsului astfel tratat nu depășește 2,5 g/l, exprimat în sulfat de potasiu. Aceste produse pot face obiectul unei acidificări suplimentare, în limita maximă de 1,5 g/l. |
| --- | --- |

(b)

prin derogare, Spania este autorizată să permită utilizarea sulfatului de calciu în cazul vinurilor spaniole descrise prin mențiunea tradițională „vino generoso” sau „vino generoso de licor”, dacă această practică este tradițională, iar conținutul de sulfat al produsului astfel tratat nu depășește 2,5 g/l, exprimat în sulfat de potasiu. Aceste produse pot face obiectul unei acidificări suplimentare, în limita maximă de 1,5 g/l.

| 3. | Fără a se aduce atingere eventualelor dispozițiilor mai restrictive pe care le pot adopta statele membre în ceea ce privește vinurile licoroase și vinurile licoroase cu denumire de origine sau cu indicație geografică protejată produse pe propriile teritorii, în cazul produselor respective sunt autorizate practicile oenologice prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

| 4. | În plus, sunt permise și:






  (a) | îndulcirea, cu condiția depunerii unei declarații și a ținerii unui registru, dacă produsele utilizate nu au fost îmbogățite cu must de struguri concentrat, cu ajutorul:






  — | mustului de struguri concentrat sau al mustului de struguri concentrat rectificat, cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 3 % vol.; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

(a)

îndulcirea, cu condiția depunerii unei declarații și a ținerii unui registru, dacă produsele utilizate nu au fost îmbogățite cu must de struguri concentrat, cu ajutorul:

—

mustului de struguri concentrat sau al mustului de struguri concentrat rectificat, cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 3 % vol.;

| — | mustului de struguri concentrat, al mustului de struguri concentrat rectificat sau al mustului din struguri stafidiți, la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, în cazul vinului spaniol descris prin mențiunea tradițională „vino generoso de licor” și cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 8 % vol.; |
| --- | --- |

—

mustului de struguri concentrat, al mustului de struguri concentrat rectificat sau al mustului din struguri stafidiți, la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, în cazul vinului spaniol descris prin mențiunea tradițională „vino generoso de licor” și cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 8 % vol.;

| — | mustului de struguri concentrat sau al mustului de struguri concentrat rectificat, în cazul vinurilor licoroase cu denumirea de origine protejată „Madeira” și cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 8 % vol.; |
| --- | --- |

—

mustului de struguri concentrat sau al mustului de struguri concentrat rectificat, în cazul vinurilor licoroase cu denumirea de origine protejată „Madeira” și cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 8 % vol.;

| (b) | adăugarea de alcool, de distilat sau de băuturi spirtoase, astfel cum se menționează la punctul 3 literele (e) și (f) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, pentru a se compensa pierderile prin evaporare pe durata învechirii; |
| --- | --- |

(b)

adăugarea de alcool, de distilat sau de băuturi spirtoase, astfel cum se menționează la punctul 3 literele (e) și (f) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, pentru a se compensa pierderile prin evaporare pe durata învechirii;

| (c) | învechirea în recipiente păstrate la o temperatură de maximum 50 °C, în cazul vinurilor licoroase cu denumirea de origine protejată „Madeira”. |
| --- | --- |

(c)

învechirea în recipiente păstrate la o temperatură de maximum 50 °C, în cazul vinurilor licoroase cu denumirea de origine protejată „Madeira”.

| 5. | Soiurile de viță-de-vie din care se obțin produsele menționate la punctul 3 litera (c) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și care sunt folosite la producerea vinurilor licoroase și a vinurilor licoroase cu denumire de origine sau cu indicație geografică protejată sunt selectate dintre cele menționate la articolul 81 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tăria alcoolică naturală în volume a produselor menționate la punctul 3 litera (c) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și folosite la producerea unui vin licoros fără denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată nu poate fi mai mică de 12 % vol. |
| --- | --- |

6.

B.   Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată (alte dispoziții decât cele prevăzute în secțiunea A a prezentei anexe și care privesc în special vinurile licoroase cu denumire de origine protejată)

| 1. | Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror fabricare presupune utilizarea mustului de struguri sau a amestecului de must de struguri și vin, menționate la punctul 3 litera (c) a patra liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, este prezentată în secțiunea A a apendicelui 1 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată la care se pot adăuga produsele menționate la punctul 3 litera (f) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 este prezentată în secțiunea B a apendicelui 1 la prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Produsele menționate la punctul 3 litera (c) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, precum și mustul de struguri concentrat și mustul de struguri parțial fermentat obținut din struguri stafidiți menționate la punctul 3 litera (f) subpunctul (iii) din partea II a aceleiași anexe VII, folosite la producerea unui vin licoros cu denumire de origine protejată, trebuie să provină din regiunea al cărei nume îl poartă respectivul vin licoros.
  Totuși, în ceea ce privește vinurile licoroase cu denumirile de origine protejate „Málaga” și „Jerez-Xérès-Sherry”, mustul de struguri stafidiți la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, obținut din soiul de viță-de-vie Pedro Ximénez, poate proveni din regiunea „Montilla-Moriles”. |
| --- | --- |

3.

Totuși, în ceea ce privește vinurile licoroase cu denumirile de origine protejate „Málaga” și „Jerez-Xérès-Sherry”, mustul de struguri stafidiți la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, obținut din soiul de viță-de-vie Pedro Ximénez, poate proveni din regiunea „Montilla-Moriles”.

| 4. | Operațiunile aferente producerii unui vin licoros cu denumire de origine protejată menționate la punctele 1-4 din secțiunea A a prezentei anexe pot fi efectuate numai în regiunea menționată la punctul 3.
  Totuși, în ceea ce privește vinul licoros cu denumire de origine protejată în cazul căruia denumirea „Porto” este rezervată pentru produsul preparat din struguri obținuți din regiunea „Douro”, prelucrarea suplimentară și procesul de învechire pot avea loc fie în regiunea menționată, fie în regiunea Vila Nova de Gaia – Porto. |
| --- | --- |

4.

Totuși, în ceea ce privește vinul licoros cu denumire de origine protejată în cazul căruia denumirea „Porto” este rezervată pentru produsul preparat din struguri obținuți din regiunea „Douro”, prelucrarea suplimentară și procesul de învechire pot avea loc fie în regiunea menționată, fie în regiunea Vila Nova de Gaia – Porto.

| 5. | Fără a se aduce atingere eventualelor dispoziții mai restrictive pe care le pot adopta statele membre în ceea ce privește vinurile licoroase cu denumire de origine protejată produse pe teritoriile lor:






  (a) | tăria alcoolică naturală în volume a produselor utilizate la producerea unui vin licoros cu denumire de origine protejată menționate la punctul 3 litera (c) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 nu poate fi mai mică de 12 % vol. Totuși, anumite vinuri licoroase cu denumire de origine protejată menționate în una dintre listele prezentate în partea A a apendicelui 2 la prezenta anexă pot fi obținute:






  (i) | din must de struguri cu o tărie alcoolică naturală în volume de cel puțin 10 % vol. în cazul vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată obținute prin adăugarea unei băuturi spirtoase din vin sau din tescovină cu denumire de origine provenite, eventual, din aceeași exploatație; sau |
| --- | --- | --- | --- |

5.

(a)

tăria alcoolică naturală în volume a produselor utilizate la producerea unui vin licoros cu denumire de origine protejată menționate la punctul 3 litera (c) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 nu poate fi mai mică de 12 % vol. Totuși, anumite vinuri licoroase cu denumire de origine protejată menționate în una dintre listele prezentate în partea A a apendicelui 2 la prezenta anexă pot fi obținute:

(i)

din must de struguri cu o tărie alcoolică naturală în volume de cel puțin 10 % vol. în cazul vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată obținute prin adăugarea unei băuturi spirtoase din vin sau din tescovină cu denumire de origine provenite, eventual, din aceeași exploatație; sau

| (ii) | din must de struguri parțial fermentat sau, în cazul celei de-a doua liniuțe de mai jos, din vin cu o tărie alcoolică naturală inițială în volume de cel puțin:






  — | 11 % vol. în cazul vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată obținute prin adăugarea de alcool neutru, de distilat de vin cu o tărie alcoolică dobândită în volume de cel puțin 70 % vol. sau de băutură spirtoasă de origine vinicolă; |
| --- | --- | --- |

(ii)

din must de struguri parțial fermentat sau, în cazul celei de-a doua liniuțe de mai jos, din vin cu o tărie alcoolică naturală inițială în volume de cel puțin:

—

11 % vol. în cazul vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată obținute prin adăugarea de alcool neutru, de distilat de vin cu o tărie alcoolică dobândită în volume de cel puțin 70 % vol. sau de băutură spirtoasă de origine vinicolă;

| — | 10,5 % vol. în cazul vinurilor produse din must de struguri albi, menționate în lista 3 din secțiunea A a apendicelui 2; |
| --- | --- |

—

10,5 % vol. în cazul vinurilor produse din must de struguri albi, menționate în lista 3 din secțiunea A a apendicelui 2;

| — | 9 % vol. în cazul vinului licoros portughez cu denumirea de origine protejată „Madeira”, produs prin metode tradiționale și uzuale în conformitate cu legislația națională, care cuprinde prevederi exprese pentru acest tip de vin; |
| --- | --- |

—

9 % vol. în cazul vinului licoros portughez cu denumirea de origine protejată „Madeira”, produs prin metode tradiționale și uzuale în conformitate cu legislația națională, care cuprinde prevederi exprese pentru acest tip de vin;

| (b) | secțiunea B a apendicelui 2 cuprinde lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată care, în pofida dispoziției de la punctul 3 litera (b) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, au o tărie alcoolică totală în volume mai mică de 17,5 % vol., dar de cel puțin 15 % vol., cum prevedea în mod expres legislația națională aplicabilă vinurilor respective înainte de 1 ianuarie 1985. |
| --- | --- |

(b)

secțiunea B a apendicelui 2 cuprinde lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată care, în pofida dispoziției de la punctul 3 litera (b) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, au o tărie alcoolică totală în volume mai mică de 17,5 % vol., dar de cel puțin 15 % vol., cum prevedea în mod expres legislația națională aplicabilă vinurilor respective înainte de 1 ianuarie 1985.

| 6. | Mențiunile tradiționale specifice „οίνος γλυκύς φυσικός”, „vino dulce natural”, „vino dolce naturale”, „vinho doce natural” sunt rezervate pentru vinurile licoroase cu denumire de origine protejată:






  — | produse din recolte obținute în proporție de cel puțin 85 % din soiurile de viță-de-vie indicate în apendicele 3; |
| --- | --- | --- |

6.

—

produse din recolte obținute în proporție de cel puțin 85 % din soiurile de viță-de-vie indicate în apendicele 3;

| — | produse din musturi cu un conținut de zaharuri natural inițial de cel puțin 212 g/l; |
| --- | --- |

—

produse din musturi cu un conținut de zaharuri natural inițial de cel puțin 212 g/l;

| — | produse prin adăugarea de alcool, distilat sau băuturi spirtoase prevăzute la punctul 3 literele (e) și (f) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, fără nicio altă îmbogățire. |
| --- | --- |

—

produse prin adăugarea de alcool, distilat sau băuturi spirtoase prevăzute la punctul 3 literele (e) și (f) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, fără nicio altă îmbogățire.

| 7. | În măsura în care acest lucru este necesar pentru respectarea practicilor de producție tradiționale, statele membre pot, în ceea ce privește vinurile licoroase cu denumire de origine protejată produse pe teritoriile lor, să prevadă că mențiunea tradițională specifică „vin doux naturel” este rezervată pentru vinurile licoroase cu denumire de origine protejată care sunt:






  — | produse direct de către producătorii care au recoltat strugurii, doar din recoltele proprii de struguri Muscat, Grenache, Macabe sau Malvoisie; totuși, pot fi incluse recoltele obținute de pe plantațiile viticole care includ și soiuri de viță-de-vie diferite de cele patru sus-menționate, în limita a 10 % din numărul total de butuci; |
| --- | --- | --- |

7.

—

produse direct de către producătorii care au recoltat strugurii, doar din recoltele proprii de struguri Muscat, Grenache, Macabe sau Malvoisie; totuși, pot fi incluse recoltele obținute de pe plantațiile viticole care includ și soiuri de viță-de-vie diferite de cele patru sus-menționate, în limita a 10 % din numărul total de butuci;

| — | produse în limita unei producții la hectar de 40 hl de musturi de struguri prevăzute la punctul 3 litera (c) prima și a patra liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, orice depășire a acestei valori a producției determinând pierderea eligibilității pentru mențiunea „vin doux naturel” pentru întreaga recoltă; |
| --- | --- |

—

produse în limita unei producții la hectar de 40 hl de musturi de struguri prevăzute la punctul 3 litera (c) prima și a patra liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, orice depășire a acestei valori a producției determinând pierderea eligibilității pentru mențiunea „vin doux naturel” pentru întreaga recoltă;

| — | produse dintr-un must de struguri sus-menționat, cu un conținut de zaharuri natural inițial de cel puțin 252 grame per litru; |
| --- | --- |

—

produse dintr-un must de struguri sus-menționat, cu un conținut de zaharuri natural inițial de cel puțin 252 grame per litru;

| — | produse, fără nicio altă îmbogățire, prin adăugarea de alcool de origine vinicolă care corespunde, în alcool pur, unui minim de 5 % din volumul mustului de struguri sus-menționat utilizat și unui maxim egal cu cel mai mic dintre următoarele două procentaje: |
| --- | --- |

—

produse, fără nicio altă îmbogățire, prin adăugarea de alcool de origine vinicolă care corespunde, în alcool pur, unui minim de 5 % din volumul mustului de struguri sus-menționat utilizat și unui maxim egal cu cel mai mic dintre următoarele două procentaje:

| — | 10 % din volumul de must de struguri sus-menționat utilizat; sau |
| --- | --- |

—

10 % din volumul de must de struguri sus-menționat utilizat; sau

| — | 40 % din tăria alcoolică totală în volume a produsului finit, reprezentată de suma dintre tăria alcoolică dobândită în volume și echivalentul tăriei alcoolice potențiale în volume, calculată pe baza a 1 % vol. alcool pur pentru 17,5 g/l zaharuri reziduale. |
| --- | --- |

—

40 % din tăria alcoolică totală în volume a produsului finit, reprezentată de suma dintre tăria alcoolică dobândită în volume și echivalentul tăriei alcoolice potențiale în volume, calculată pe baza a 1 % vol. alcool pur pentru 17,5 g/l zaharuri reziduale.

| 8. | În cazul vinurilor licoroase, mențiunea tradițională specifică „vino generoso” este rezervată pentru vinurile licoroase seci cu denumire de origine protejată evoluate, în totalitate sau parțial, sub peliculă de drojdii și:






  — | produse numai din struguri albi din soiurile de viță-de-vie Palomino de Jerez, Palomino fino, Pedro Ximénez, Verdejo, Zalema și Garrido Fino; |
| --- | --- | --- |

8.

—

produse numai din struguri albi din soiurile de viță-de-vie Palomino de Jerez, Palomino fino, Pedro Ximénez, Verdejo, Zalema și Garrido Fino;

| — | comercializate după o perioadă medie de doi ani de maturare în butoaie de stejar. |
| --- | --- |

—

comercializate după o perioadă medie de doi ani de maturare în butoaie de stejar.

Evoluția sub peliculă de drojdii, menționată la primul paragraf, este procesul biologic care, datorită dezvoltării în mod spontan a unei pelicule de drojdii tipice la suprafața liberă a vinului după fermentarea alcoolică totală a mustului, conferă produsului caracteristici analitice și organoleptice specifice.

| 9. | Mențiunea tradițională specifică „vinho generoso” este rezervată pentru vinurile licoroase cu denumirile de origine protejate „Porto”, „Madeira”, „Moscatel de Setúbal” și „Carcavelos”, în asociere cu denumirea de origine respectivă. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mențiunea tradițională specifică „vino generoso de licor” este rezervată pentru vinurile licoroase cu denumire de origine protejată:






  — | produse din „vino generoso”, menționat la punctul 8, sau din vin evoluat sub peliculă de drojdii care poate produce „vino generoso”, la care s-a adăugat fie must de struguri stafidiți cu adaos de alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, fie must de struguri concentrat rectificat sau „vino dulce natural”; |
| --- | --- | --- |

10.

—

produse din „vino generoso”, menționat la punctul 8, sau din vin evoluat sub peliculă de drojdii care poate produce „vino generoso”, la care s-a adăugat fie must de struguri stafidiți cu adaos de alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, fie must de struguri concentrat rectificat sau „vino dulce natural”;

| — | comercializate după o perioadă medie de doi ani de maturare în butoaie de stejar. |
| --- | --- |

—

comercializate după o perioadă medie de doi ani de maturare în butoaie de stejar.

Apendicele 1

Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție presupune norme speciale

A.   LISTA VINURILOR LICOROASE CU DENUMIRE DE ORIGINE PROTEJATĂ A CĂROR PRODUCȚIE PRESUPUNE UTILIZAREA MUSTULUI DE STRUGURI SAU A UNUI AMESTEC AL ACESTUI PRODUS CU VIN

(Punctul 1 din secțiunea B a prezentei anexe)

GRECIA

„Σάμος” (Samos), „Μοσχάτος Πατρών” (Muscat of Patra), „Μοσχάτος Ρίου Πατρών” (Muscat of Rio Patra), „Μοσχάτος Κεφαλληνίας” (Muscat of Kefalonia/Muscat de Kephalonia), „Μοσχάτος Ρόδου” (Muscat of Rodos), „Μοσχάτος Λήμνου” (Muscat of Limnos), „Σητεία” (Sitia), „Νεμέα” (Nemea), „Σαντορίνη” (Santorini), „Δαφνές” (Dafnes), „Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας” (Mavrodaphne of Kefalonia), „Μαυροδάφνη Πατρών” (Mavrodaphni of Patra)

SPANIA

| Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- |
| „Alicante” | „Moscatel de Alicante”
  „Vino dulce” |
| „Cariñena” | „Vino dulce” |
| „Condado de Huelva” | „Pedro Ximénez”
  „Moscatel”
  „Mistela” |
| „Empordà” | „Mistela”
  „Moscatel” |
| „Jerez-Xérès-Sherry” | „Pedro Ximénez”
  „Moscatel” |
| „Malaga” | „Vino dulce” |
| „Montilla-Moriles” | „Pedro Ximénez”
  „Moscatel” |
| „Priorato” | „Vino dulce” |
| „Tarragona” | „Vino dulce” |
| „Valencia” | „Moscatel de Valencia”
  „Vino dulce” |

Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

„Alicante”

„Moscatel de Alicante”

„Vino dulce”

„Cariñena”

„Vino dulce”

„Condado de Huelva”

„Pedro Ximénez”

„Moscatel”

„Mistela”

„Empordà”

„Mistela”

„Moscatel”

„Jerez-Xérès-Sherry”

„Pedro Ximénez”

„Moscatel”

„Malaga”

„Vino dulce”

„Montilla-Moriles”

„Pedro Ximénez”

„Moscatel”

„Priorato”

„Vino dulce”

„Tarragona”

„Vino dulce”

„Valencia”

„Moscatel de Valencia”

„Vino dulce”

ITALIA

„Cannonau di Sardegna”, „Giró di Cagliari”, „Malvasia di Bosa”, „Marsala”, „Moscato di Sorso-Sennori”, „Moscato di Trani”, „Nascodi Cagliari”, „Oltrepó Pavese Moscato”, „San Martino della Battaglia”, „Trentino”, „Vesuvio Lacrima Christi”.

B.   LISTA VINURILOR LICOROASE CU DENUMIRE DE ORIGINE PROTEJATĂ A CĂROR PRODUCȚIE PRESUPUNE ADĂUGAREA PRODUSELOR MENȚIONATE LA PUNCTUL 3 LITERA (f) DIN PARTEA II A ANEXEI VII LA REGULAMENTUL (UE) NR. 1308/2013

(Punctul 2 din secțiunea B a prezentei anexe)

1.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție presupune adăugarea de alcool de vin sau alcool de struguri stafidiți cu o tărie alcoolică dobândită de cel puțin 95 % vol. și de cel mult 96 % vol.

[Punctul 3 litera (f) subpunctul (ii) prima liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]

GRECIA

„Σάμος” (Samos), „Μοσχάτος Πατρών” (Muscat of Patra), „Μοσχάτος Ρίου Πατρών” (Muscat of Rio Patra), „Μοσχάτος Κεφαλληνίας” (Muscat of Kefalonia/Muscat de Kephalonia), „Μοσχάτος Ρόδου” (Muscat of Rodos), „Μοσχάτος Λήμνου” (Muscat of Limnos), „Σητεία” (Sitia), „Σαντορίνη” (Santorini), „Δαφνές” (Dafnes), „Μαυροδάφνη Πατρών” (Mavrodaphni of Patra), „Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας” (Mavrodaphne of Kefalonia).

SPANIA

„Condado de Huelva”, „Jerez-Xérès-Sherry”, „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, „Málaga”, „Montilla-Moriles”, „Rueda”, „Terra Alta”.

CIPRU

„Κουμανδαρία” (Commandaria).

2.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție presupune adăugarea de băuturi spirtoase distilate din vin sau din tescovină cu o tărie alcoolică de cel puțin 52 % vol. și de cel mult 86 % vol.

[Punctul 3 litera (f) subpunctul (ii) a doua liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]

GRECIA

„Μαυροδάφνη Πατρών” (Mavrodafne de Patras), „Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας” (Mavrodafne de Céphalonie), „Σητεία” (Sitia), „Σαντορίνη” (Santorini), „Δαφνές” (Dafnes), „Νεμέα” (Nemea).

FRANȚA

„Pineau des Charentes” sau „Pineau charentais”, „Floc de Gascogne”, „Macvin du Jura”.

CIPRU

„Κουμανδαρία” (Commandaria).

3.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție presupune adăugarea de băuturi spirtoase distilate din struguri stafidiți cu o tărie alcoolică de cel puțin 52 % vol. și de mai puțin de 94,5 % vol.

[Punctul 3 litera (f) subpunctul (ii) a treia liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]

GRECIA

„Μαυροδάφνη Πατρών” (Mavrodaphni of Patra), „Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας” (Mavrodaphne of Kefalonia).

4.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție presupune un adaos de must de struguri parțial fermentat obținut din struguri stafidiți

[Punctul 3 litera (f) subpunctul (iii) prima liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]

SPANIA

| Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- |
| „Jerez-Xérès-Sherry”
  „Málaga”
  „Montilla-Moriles” | „Vino generoso de licor”
  „Vino dulce”
  „Vino generoso de licor” |

Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

„Jerez-Xérès-Sherry”

„Málaga”

„Montilla-Moriles”

„Vino generoso de licor”

„Vino dulce”

„Vino generoso de licor”

ITALIA

„Aleatico di Gradoli”, „Giró di Cagliari”, „Malvasia delle Lipari”, „Pantelleria passito”

CIPRU

„Κουμανδαρία” (Commandaria).

5.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție presupune adăugarea de must de struguri concentrat obținut prin acțiunea focului direct, care corespunde, cu excepția acestei operațiuni, definiției de must de struguri concentrat.

[Punctul 3 litera (f) subpunctul (iii) a doua liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]

SPANIA

| Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- |
| „Alicante” | |
| „Condado de Huelva”
  „Empordà”
  „Jerez-Xérès-Sherry”
  „Málaga”
  „Montilla-Moriles”
  „Navarra” | „Vino generoso de licor”
  „Garnacha”/„Garnatxa”
  „Vino generoso de licor”
  „Vino dulce”
  „Vino generoso de licor”
  „Moscatel” |

Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

„Alicante”

„Condado de Huelva”

„Empordà”

„Jerez-Xérès-Sherry”

„Málaga”

„Montilla-Moriles”

„Navarra”

„Vino generoso de licor”

„Garnacha”/„Garnatxa”

„Vino generoso de licor”

„Vino dulce”

„Vino generoso de licor”

„Moscatel”

ITALIA

„Marsala”

6.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție presupune adăugarea de must de struguri concentrat

[Punctul 3 litera (f) subpunctul (iii) a treia liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]

SPANIA

| Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- |
| „Málaga” | „Vino dulce” |
| „Montilla-Moriles” | „Vino dulce”
  „Vino generoso de licor” |
| „Tarragona” | „Vino dulce” |
| „Jerez-Xérès-Sherry” | „Vino generoso de licor” |
| „Condado de Huelva” | „Vino generoso de licor” |

Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

„Málaga”

„Vino dulce”

„Montilla-Moriles”

„Vino dulce”

„Vino generoso de licor”

„Tarragona”

„Vino dulce”

„Jerez-Xérès-Sherry”

„Vino generoso de licor”

„Condado de Huelva”

„Vino generoso de licor”

ITALIA

„Oltrepó Pavese Moscato”, „Marsala”, „Moscato di Trani”.

Apendicele 2

A.   Listele menționate la punctul 5 litera (a) din secțiunea B a anexei III

1.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată produse din must de struguri cu o tărie alcoolică naturală în volume de cel puțin 10 % vol., produse prin adăugarea unei băuturi spirtoase obținute din vin sau din tescovină cu denumire de origine protejată provenite, eventual, din aceeași exploatație.

FRANȚA

„Pineau des Charentes” sau „Pineau charentais”, „Floc de Gascogne”, „Macvin du Jura”.

2.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată produse din must de struguri în curs de fermentare cu o tărie alcoolică naturală inițială în volume de cel puțin 11 % vol., produse prin adăugarea de alcool neutru sau de distilat de vin cu o tărie alcoolică dobândită în volume de cel puțin 70 % vol. sau de băutură spirtoasă de origine vinicolă.

PORTUGALIA

„Porto” – „Port”

„Moscatel de Setúbal”, „Setúbal”

„Carcavelos”

„Moscatel do Douro”.

ITALIA

„Moscato di Noto”

3.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată produse din vin cu o tărie alcoolică naturală inițială în volume de cel puțin 10,5 % vol.

SPANIA

„Jerez-Xérès-Sherry”

„Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”

„Condado de Huelva”

„Rueda”

ITALIA

„Trentino”

4.   Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată produse din must de struguri în curs de fermentare cu o tărie alcoolică naturală inițială în volume de cel puțin 9 % vol.

PORTUGALIA

„Madeira”

B.   Listele menționate la punctul 5 litera (b) din secțiunea B a anexei III

Lista vinurilor licoroase cu denumire de origine protejată cu o tărie alcoolică totală în volume mai mică de 17,5 % vol., dar de cel puțin 15 % vol., cum prevedeau în mod expres legile naționale aplicabile vinurilor respective înainte de 1 ianuarie 1985.

[Punctul 3 litera (b) din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]

SPANIA

| Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- |
| „Condado de Huelva”
  „Jerez-Xérès-Sherry”
  „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”
  „Málaga”
  „Montilla-Moriles”
  „Priorato”
  „Rueda”
  „Tarragona” | „Vino generoso”
  „Vino generoso”
  „Vino generoso”
  „Seco”
  „Vino generoso”
  „Rancio seco”
  „Vino generoso”
  „Rancio seco” |

Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

„Condado de Huelva”

„Jerez-Xérès-Sherry”

„Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”

„Málaga”

„Montilla-Moriles”

„Priorato”

„Rueda”

„Tarragona”

„Vino generoso”

„Vino generoso”

„Vino generoso”

„Seco”

„Vino generoso”

„Rancio seco”

„Vino generoso”

„Rancio seco”

ITALIA

„Trentino”

PORTUGALIA

| Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- |
| „Porto” – „Port” | „Branco leve seco” |

Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

„Porto” – „Port”

„Branco leve seco”

Apendicele 3

Lista soiurilor de struguri care pot fi utilizate pentru producția de vinuri licoroase cu denumire de origine protejată care poartă mențiunile specifice tradiționale „vino dulce natural”, „vino dolce naturale”, „vinho doce natural” și „οινος γλυκυς φυσικος”

Muscat – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisie – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscatel – Garnacha.

---

| 7.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 149/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 149/53

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/935 AL COMISIEI

din 16 aprilie 2019

de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește metodele de analiză pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor vitivinicole și notificările deciziilor statelor membre referitoare la majorările tăriei alcoolice naturale

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 80 alineatul (5), articolul 91 literele (c) și (d) și articolul 223 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (2). Partea II titlul II capitolul I secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 stabilește norme privind categoriile de produse viticole, practicile oenologice și restricțiile aplicabile și împuternicește Comisia să adopte acte delegate și acte de punere în aplicare în acest sens. Pentru a se asigura buna funcționare a pieței vitivinicole în noul cadru juridic, anumite norme trebuie adoptate prin intermediul unor astfel de acte. Actele respective ar trebui să înlocuiască dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (3), care este abrogat prin Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (2). Partea II titlul II capitolul I secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 stabilește norme privind categoriile de produse viticole, practicile oenologice și restricțiile aplicabile și împuternicește Comisia să adopte acte delegate și acte de punere în aplicare în acest sens. Pentru a se asigura buna funcționare a pieței vitivinicole în noul cadru juridic, anumite norme trebuie adoptate prin intermediul unor astfel de acte. Actele respective ar trebui să înlocuiască dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (3), care este abrogat prin Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei (4).

| (2) | În temeiul articolului 80 alineatul (5) și al articolului 91 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, Comisia stabilește, dacă este necesar, norme privind metodele de analiză pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor vitivinicole. Metodele se bazează pe eventualele metode relevante recomandate și publicate de Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV), cu excepția cazului în care acestea ar fi ineficace sau inadecvate. În plus, articolul 91 litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 împuternicește Comisia să stabilească norme pentru a se verifica dacă produsele respective au fost supuse unor tratamente care contravin practicilor oenologice autorizate în Uniune. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 80 alineatul (5) și al articolului 91 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, Comisia stabilește, dacă este necesar, norme privind metodele de analiză pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor vitivinicole. Metodele se bazează pe eventualele metode relevante recomandate și publicate de Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV), cu excepția cazului în care acestea ar fi ineficace sau inadecvate. În plus, articolul 91 litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 împuternicește Comisia să stabilească norme pentru a se verifica dacă produsele respective au fost supuse unor tratamente care contravin practicilor oenologice autorizate în Uniune.

| (3) | Metoda de analiză prin care se stabilește dacă există izotiocianat de alil în produsul vinicol este prevăzută în anexa la prezentul regulament. În ceea ce privește alte metode prin care se stabilește dacă produsele au fost supuse unor tratamente contrare practicilor oenologice autorizate, normele aplicabile ar trebui să fie cele permise de statele membre în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Metoda de analiză prin care se stabilește dacă există izotiocianat de alil în produsul vinicol este prevăzută în anexa la prezentul regulament. În ceea ce privește alte metode prin care se stabilește dacă produsele au fost supuse unor tratamente contrare practicilor oenologice autorizate, normele aplicabile ar trebui să fie cele permise de statele membre în cauză.

| (4) | Secțiunea A punctul 3 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede obligația statelor membre de a notifica Comisiei orice majorare a limitelor prevăzute la punctul 2 din secțiunea respectivă. Ar trebui să se precizeze detalii privind transmiterea acestor informații de către statele membre către Comisie. |
| --- | --- |

(4)

Secțiunea A punctul 3 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede obligația statelor membre de a notifica Comisiei orice majorare a limitelor prevăzute la punctul 2 din secțiunea respectivă. Ar trebui să se precizeze detalii privind transmiterea acestor informații de către statele membre către Comisie.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

Prezentul regulament stabilește normele de aplicare a titlului II capitolul I din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește metodele de analiză pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor vitivinicole, precum și în ceea ce privește notificările deciziilor luate de statele membre prin care sunt permise majorări ale tăriei alcoolice naturale.

Articolul 2

Metode de analiză aplicabile în Uniune

Anexa la prezentul regulament conține metodele de analiză menționate la articolul 75 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, utilizate pentru verificarea limitelor stabilite de normele Uniunii privind utilizarea izotiocianatului de alil pentru producția de anumite produse vitivinicole.

Articolul 3

Notificarea deciziilor statelor membre de a permite o majorare a tăriei alcoolice naturale

(1)   Statele membre care permit o majorare a tăriei alcoolice naturale în volume în temeiul secțiunii A punctul 3 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 notifică Comisiei acest lucru în termen de o lună de la acordarea derogării. În notificări, statele membre specifică regiunile și soiurile vizate de decizie și prezintă date și dovezi care arată că condițiile climatice au fost deosebit de nefavorabile în regiunile în cauză.

(2)   Notificarea se efectuează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei (5) și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei (6).

(3)   Comisia informează apoi celelalte state membre.

Articolul 4

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 7 decembrie 2019.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 aprilie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (JO L 299, 16.11.2007, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei din 10 iulie 2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora (JO L 193, 24.7.2009, p. 1).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei din 12 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor OIV (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de completare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie de informații și documente (JO L 171, 4.7.2017, p. 100).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei din 20 aprilie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (UE) nr. 1307/2013 și (UE) nr. 1308/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește notificările către Comisie ale informațiilor și documentelor, precum și de modificare și abrogare a mai multor regulamente ale Comisiei (JO L 171, 4.7.2017, p. 113).

6

---

ANEXĂ

METODE SPECIALE DE ANALIZĂ ALE UNIUNII

IZOTIOCIANATUL DE ALIL

1.   Principiul metodei

Eventuala cantitate de izotiocianat de alil prezentă în vin este colectată prin distilare și identificată prin cromatografie în fază gazoasă.

2.   Reactivi

2.1.   Etanol absolut.

2.2.   Soluție standard: soluție de izotiocianat de alil în alcool absolut, conținând 15 mg de izotiocianat de alil per litru.

2.3.   Amestec de congelare, constând în etanol și gheață carbonică (temperatura – 60 °C).

3.   Aparatură

3.1.   Aparat de distilare, așa cum se arată în figura de mai jos. Prin acesta trece un flux continuu de azot.

3.2.   Manta de încălzire, controlată termostatic.

3.3.   Debitmetru.

3.4.   Gaz-cromatograf cu detector spectrofotometric cu flacără, echipat cu un filtru selector pentru compuși sulfuroși (lungimea de undă = 394 nm) sau orice detector potrivit.

3.5.   Coloană cromatografică din oțel inoxidabil, cu diametrul interior de 3 mm și lungimea de 3 m, umplută cu Carbowax 20M 10 % pe Chromosorb WHP, sită cu ochiuri de mărime 80-100.

3.6.   Microseringă de 10 μl.

4.   Procedură

Se pun doi litri de vin în balonul de distilare, se introduc câțiva milimetri de etanol (punctul 2.1) în cele două tuburi colectoare, astfel încât părțile poroase pentru dispersia gazului să fie complet scufundate. Cele două tuburi se răcesc pe dinafară cu ajutorul amestecului de înghețare. Se conectează balonul la tuburile colectoare și se începe alimentarea aparatului cu azot, la un debit de 3 l pe oră. Se încălzește vinul la 80 °C prin reglarea în mod corespunzător a temperaturii mantalei de încălzire, se distilează și se colectează 45-50 ml de distilat.

Se stabilizează cromatograful. Se recomandă următoarele condiții de operare:

| — | temperatura injectorului: 200 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura injectorului: 200 °C,

| — | temperatura coloanei: 130 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura coloanei: 130 °C,

| — | debitul gazului purtător heliu: 20 ml pe minut. |
| --- | --- |

—

debitul gazului purtător heliu: 20 ml pe minut.

Se introduce, cu microseringa, un volum de soluție standard suficient pentru identificarea ușoară pe cromatogramă a picului corespunzător izotiocianatului de alil.

În același mod se introduce în cromatograf o parte alicotă din distilat. Se verifică dacă timpul de retenție al picului obținut corespunde cu cel al picului izotiocianatului de alil.

În condițiile descrise mai sus, compușii prezenți în vin în mod natural nu vor produce picuri care să interfereze pe cromatograma soluției etalon.

Aparat de distilare cu flux de azot

---

| 7.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 149/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 149/58

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/936 AL COMISIEI

din 6 iunie 2019

de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014, (UE) nr. 809/2014 și (UE) nr. 908/2014 în ceea ce privește instrumentele financiare instituite în cadrul programelor pentru dezvoltare rurală

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (1), în special articolul 8 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (2), în special articolul 36 alineatul (6) și articolul 62 alineatul (2) litera (a),

întrucât:

| (1) | Posibilitatea de a institui instrumente financiare care să combine contribuțiile fondurilor structurale și de investiții europene cu produsele financiare ale Băncii Europene de Investiții în cadrul Fondului european pentru investiții strategice a fost introdusă la articolul 38 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) prin Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Posibilitatea de a institui instrumente financiare care să combine contribuțiile fondurilor structurale și de investiții europene cu produsele financiare ale Băncii Europene de Investiții în cadrul Fondului european pentru investiții strategice a fost introdusă la articolul 38 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) prin Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (4).

| (2) | Această nouă dispoziție se aplică, de asemenea, instrumentelor financiare instituite în cadrul programelor Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR). Anumite norme de punere în aplicare prevăzute în Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 (5), (UE) nr. 809/2014 (6) și (UE) nr. 908/2014 (7) ale Comisiei conțin trimiteri la instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 înainte de modificarea sa prin Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. Prin urmare, în dispozițiile relevante ale actelor respective ar trebui să se introducă o trimitere la noua literă (c) de la articolul 38 alineatul (1). |
| --- | --- |

(2)

Această nouă dispoziție se aplică, de asemenea, instrumentelor financiare instituite în cadrul programelor Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR). Anumite norme de punere în aplicare prevăzute în Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 (5), (UE) nr. 809/2014 (6) și (UE) nr. 908/2014 (7) ale Comisiei conțin trimiteri la instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 înainte de modificarea sa prin Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. Prin urmare, în dispozițiile relevante ale actelor respective ar trebui să se introducă o trimitere la noua literă (c) de la articolul 38 alineatul (1).

| (3) | Prin urmare, Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014, (UE) nr. 809/2014 și (UE) nr. 908/2014 ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014, (UE) nr. 809/2014 și (UE) nr. 908/2014 ar trebui modificate în consecință,

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru dezvoltare rurală și al Comitetului pentru fonduri agricole, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru dezvoltare rurală și al Comitetului pentru fonduri agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La punctul 10 litera (c) din partea 1 a anexei I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014, paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care o măsură sau un tip de operațiune care beneficiază de o rată specifică a contribuției din FEADR contribuie la instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, tabelul trebuie să indice separat ratele de contribuție pentru instrumente financiare și pentru alte operațiuni și un cuantum orientativ din FEADR corespunzător contribuției planificate pentru instrumentul financiar.”

Articolul 2

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 se modifică după cum urmează:

| (a) | La articolul 48, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, alineatele (1)-(5) din prezentul articol nu se aplică nici contribuției la instrumentul financiar, nici sprijinului acordat beneficiarului final. Totuși, se aplică articolele 58 și 59 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei (*1).


  (*1)  Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei din 3 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (JO L 138, 13.5.2014, p. 5).”
  " |
| --- | --- |

(a)

La articolul 48, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, alineatele (1)-(5) din prezentul articol nu se aplică nici contribuției la instrumentul financiar, nici sprijinului acordat beneficiarului final. Totuși, se aplică articolele 58 și 59 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei (*1).

(*1)  Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei din 3 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (JO L 138, 13.5.2014, p. 5).”
  "

*1

| (b) | La articolul 51, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

  „(5)   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, alineatele (1)-(4) din prezentul articol nu se aplică nici contribuției la instrumentul financiar, nici sprijinului acordat beneficiarului final. Totuși, se aplică articolele 58 și 59 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014.” |
| --- | --- |

(b)

La articolul 51, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 38 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, alineatele (1)-(4) din prezentul articol nu se aplică nici contribuției la instrumentul financiar, nici sprijinului acordat beneficiarului final. Totuși, se aplică articolele 58 și 59 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014.”

Articolul 3

La articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În ceea ce privește instrumentele financiare instituite în conformitate cu articolul 38 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, cheltuielile se declară pentru perioadele de referință menționate la primul paragraf atunci când sunt îndeplinite condițiile pentru fiecare cerere ulterioară de plată intermediară, astfel cum este prevăzut la articolul 41 alineatul (1) din regulamentul menționat.”

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 iunie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

1

(2)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

3

(4)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 227, 31.7.2014, p. 18).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul integrat de administrare și control, măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea (JO L 227, 31.7.2014, p. 69).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei din 6 august 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, normele referitoare la controale, valorile mobiliare și transparența (JO L 255, 28.8.2014, p. 59).

7

---

DECIZII

| 7.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 149/61

---

DECIZIA (UE) 2019/937 A CONSILIULUI

din 27 mai 2019

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Convenției pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord în ceea ce privește cererea de aderare la respectiva convenție prezentată de Regatul Unit

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Convenția pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord (1) („Convenția NASCO”) a fost aprobată prin Decizia 82/886/CEE a Consiliului (2) și a intrat în vigoare la 1 octombrie 1983. |
| --- | --- |

(1)

Convenția pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord (1) („Convenția NASCO”) a fost aprobată prin Decizia 82/886/CEE a Consiliului (2) și a intrat în vigoare la 1 octombrie 1983.

| (2) | La 29 martie 2017, Regatul Unit a prezentat notificarea intenției sale de a se retrage din Uniune în temeiul articolului 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Tratatele nu se vor mai aplica Regatului Unit de la data intrării în vigoare a unui acord de retragere sau, în lipsa unui astfel de acord și sub rezerva Deciziei (UE) 2019/584 a Consiliului European (3), de la 1 noiembrie 2019, cu excepția cazului în care Consiliul European în acord cu Regatul Unit decide în unanimitate să prelungească termenul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

La 29 martie 2017, Regatul Unit a prezentat notificarea intenției sale de a se retrage din Uniune în temeiul articolului 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Tratatele nu se vor mai aplica Regatului Unit de la data intrării în vigoare a unui acord de retragere sau, în lipsa unui astfel de acord și sub rezerva Deciziei (UE) 2019/584 a Consiliului European (3), de la 1 noiembrie 2019, cu excepția cazului în care Consiliul European în acord cu Regatul Unit decide în unanimitate să prelungească termenul respectiv.

| (3) | Până la retragerea sa din Uniune, Regatul Unit rămâne un stat membru care beneficiază de toate drepturile și respectă toate obligațiile care decurg din tratate, inclusiv principiul cooperării loiale. |
| --- | --- |

(3)

Până la retragerea sa din Uniune, Regatul Unit rămâne un stat membru care beneficiază de toate drepturile și respectă toate obligațiile care decurg din tratate, inclusiv principiul cooperării loiale.

| (4) | În orientările sale adoptate la 29 aprilie 2017, Consiliul European a recunoscut necesitatea de a ține seama, în context internațional, de particularitățile Regatului Unit în calitate de stat membru care se retrage, cu condiția ca Regatul Unit să își respecte obligațiile și să fie în continuare loial intereselor Uniunii câtă vreme mai este stat membru. |
| --- | --- |

(4)

În orientările sale adoptate la 29 aprilie 2017, Consiliul European a recunoscut necesitatea de a ține seama, în context internațional, de particularitățile Regatului Unit în calitate de stat membru care se retrage, cu condiția ca Regatul Unit să își respecte obligațiile și să fie în continuare loial intereselor Uniunii câtă vreme mai este stat membru.

| (5) | Acordul de retragere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 25 aprilie 2019 (4) („acordul de retragere”) conține modalități de aplicare în Regatul Unit și pe teritoriul acestuia a unor dispoziții din dreptul Uniunii după data la care tratatele încetează să se mai aplice Regatului Unit („perioada de tranziție”). Dacă acordul de retragere intră în vigoare, dreptul Uniunii, inclusiv acordurile internaționale la care Uniunea este parte, va continua să se aplice Regatului Unit și pe teritoriul acestuia în timpul perioadei de tranziție în conformitate cu acordul de retragere și va înceta să se aplice la sfârșitul perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(5)

Acordul de retragere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 25 aprilie 2019 (4) („acordul de retragere”) conține modalități de aplicare în Regatul Unit și pe teritoriul acestuia a unor dispoziții din dreptul Uniunii după data la care tratatele încetează să se mai aplice Regatului Unit („perioada de tranziție”). Dacă acordul de retragere intră în vigoare, dreptul Uniunii, inclusiv acordurile internaționale la care Uniunea este parte, va continua să se aplice Regatului Unit și pe teritoriul acestuia în timpul perioadei de tranziție în conformitate cu acordul de retragere și va înceta să se aplice la sfârșitul perioadei de tranziție.

| (6) | Convenția NASCO se aplică în prezent Regatului Unit, ca urmare a faptului că Uniunea este parte contractantă la respectiva convenție. |
| --- | --- |

(6)

Convenția NASCO se aplică în prezent Regatului Unit, ca urmare a faptului că Uniunea este parte contractantă la respectiva convenție.

| (7) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Convenția NASCO, aceasta este deschisă pentru aderare, sub rezerva aprobării de către consiliul Organizației pentru Conservarea Somonului din Atlanticul de Nord instituit prin Convenția NASCO, oricărui stat care își exercită jurisdicția în materie de pescuit în Atlanticul de Nord sau care este un stat de origine pentru stocurile de somon. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din Convenția NASCO, aceasta este deschisă pentru aderare, sub rezerva aprobării de către consiliul Organizației pentru Conservarea Somonului din Atlanticul de Nord instituit prin Convenția NASCO, oricărui stat care își exercită jurisdicția în materie de pescuit în Atlanticul de Nord sau care este un stat de origine pentru stocurile de somon.

| (8) | La 28 februarie 2019, Regatul Unit a depus o cerere de aderare la Convenția NASCO în calitate de parte contractantă, având în vedere eventualitatea lipsei unui acord de retragere până la data la care tratatele încetează să se mai aplice Regatului Unit. |
| --- | --- |

(8)

La 28 februarie 2019, Regatul Unit a depus o cerere de aderare la Convenția NASCO în calitate de parte contractantă, având în vedere eventualitatea lipsei unui acord de retragere până la data la care tratatele încetează să se mai aplice Regatului Unit.

| (9) | În conformitate cu articolul 66 din Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării (5) (UNCLOS), statele din ale căror ape curgătoare provin stocurile anadrome sunt primele interesate și responsabile de aceste stocuri. Statul de origine al stocurilor anadrome trebuie să asigure conservarea acestora prin stabilirea unor măsuri de reglementare adecvate pentru pescuitul în toate apele situate în interiorul limitelor exterioare ale zonei sale economice exclusive. În cazurile în care stocurile anadrome migrează către sau prin apele situate în interiorul limitelor exterioare ale zonei economice exclusive a unui alt stat decât statul de origine, statul respectiv trebuie să coopereze cu statul de origine în ceea ce privește conservarea și gestionarea acestor stocuri. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 66 din Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării (5) (UNCLOS), statele din ale căror ape curgătoare provin stocurile anadrome sunt primele interesate și responsabile de aceste stocuri. Statul de origine al stocurilor anadrome trebuie să asigure conservarea acestora prin stabilirea unor măsuri de reglementare adecvate pentru pescuitul în toate apele situate în interiorul limitelor exterioare ale zonei sale economice exclusive. În cazurile în care stocurile anadrome migrează către sau prin apele situate în interiorul limitelor exterioare ale zonei economice exclusive a unui alt stat decât statul de origine, statul respectiv trebuie să coopereze cu statul de origine în ceea ce privește conservarea și gestionarea acestor stocuri.

| (10) | Pentru a preveni pescuitul nesustenabil, este în interesul Uniunii ca Regatul Unit să coopereze la gestionarea stocurilor de somon în deplină conformitate cu dispozițiile UNCLOS și ale Acordului Organizației Națiunilor Unite pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori din 4 august 1995 (UNFSA) (6) sau cu dispozițiile oricărui alt acord internațional sau ale oricărei alte norme de drept internațional. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a preveni pescuitul nesustenabil, este în interesul Uniunii ca Regatul Unit să coopereze la gestionarea stocurilor de somon în deplină conformitate cu dispozițiile UNCLOS și ale Acordului Organizației Națiunilor Unite pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori din 4 august 1995 (UNFSA) (6) sau cu dispozițiile oricărui alt acord internațional sau ale oricărei alte norme de drept internațional.

| (11) | Conform dispozițiilor articolului 66 din UNCLOS, statul de origine al stocurilor anadrome și alte state care pescuiesc respectivele stocuri trebuie să ia măsuri pentru punerea în aplicare a articolului respectiv. Această cooperare poate fi instituită în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului. |
| --- | --- |

(11)

Conform dispozițiilor articolului 66 din UNCLOS, statul de origine al stocurilor anadrome și alte state care pescuiesc respectivele stocuri trebuie să ia măsuri pentru punerea în aplicare a articolului respectiv. Această cooperare poate fi instituită în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului.

| (12) | Aderarea Regatului Unit la Convenția NASCO va permite Regatului Unit să coopereze cu privire la măsurile necesare de conservare și gestionare, ținând seama în mod corespunzător de drepturile, interesele și obligațiile altor țări și ale Uniunii, și să se asigure că activitățile de pescuit sunt desfășurate astfel încât stocurile de somon în cauză să fie exploatate sustenabil. |
| --- | --- |

(12)

Aderarea Regatului Unit la Convenția NASCO va permite Regatului Unit să coopereze cu privire la măsurile necesare de conservare și gestionare, ținând seama în mod corespunzător de drepturile, interesele și obligațiile altor țări și ale Uniunii, și să se asigure că activitățile de pescuit sunt desfășurate astfel încât stocurile de somon în cauză să fie exploatate sustenabil.

| (13) | Prin urmare, este în interesul Uniunii să aprobe cererea de aderare la Convenția NASCO prezentată de Regatul Unit din momentul în care dreptul Uniunii încetează să se mai aplice Regatului Unit, |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, este în interesul Uniunii să aprobe cererea de aderare la Convenția NASCO prezentată de Regatul Unit din momentul în care dreptul Uniunii încetează să se mai aplice Regatului Unit,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul consiliului Organizației pentru Conservarea Somonului din Atlanticul de Nord, instituit prin Convenția pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord, este de a aproba cererea de aderare a Regatului Unit la respectiva convenție, cu condiția ca această aprobare să fie acordată din momentul în care dreptul Uniunii încetează să se mai aplice Regatului Unit.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 27 mai 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

N. HURDUC

---

(1)  
  JO L 378, 31.12.1982, p. 25.

1

(2)  Decizia 82/886/CEE a Consiliului din 13 decembrie 1982 privind încheierea Convenției pentru conservarea somonului în Atlanticul de Nord (JO L 378, 31.12.1982, p. 24).

2

(3)  Decizia (UE) 2019/584 a Consiliului European adoptată de comun acord cu Regatul Unit din 11 aprilie 2019 privind prelungirea termenului în temeiul articolului 50 alineatul (3) din TUE (JO L 101, 11.4.2019, p. 1).

3

(4)  
  JO C 144I, 25.4.2019, p. 1.

4

(5)  
  JO L 179, 23.6.1998, p. 3.

5

(6)  
  JO L 189, 3.7.1998, p. 14.

6

---

| 7.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 149/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 149/63

---

DECIZIA (PESC) 2019/938 A CONSILIULUI

din 6 iunie 2019

de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1) și articolul 31 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | Strategia globală a Uniunii Europene din 2016 pentru politica externă și de securitate a Uniunii, precum și Strategia Uniunii Europene împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (ADM) din 2003 se bazează pe convingerea că o abordare multilaterală a securității, inclusiv a dezarmării și a neproliferării, oferă cea mai bună cale pentru a menține ordinea internațională. |
| --- | --- |

(1)

Strategia globală a Uniunii Europene din 2016 pentru politica externă și de securitate a Uniunii, precum și Strategia Uniunii Europene împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (ADM) din 2003 se bazează pe convingerea că o abordare multilaterală a securității, inclusiv a dezarmării și a neproliferării, oferă cea mai bună cale pentru a menține ordinea internațională.

| (2) | Prin urmare, politica Uniunii este să mențină, să transpună în practică și să consolideze punerea în aplicare și universalizarea tratatelor, acordurilor și normelor existente în domeniul dezarmării și al neproliferării, precum și să coopereze cu țările terțe și să le ajute în îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul convențiilor și regimurilor multilaterale. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, politica Uniunii este să mențină, să transpună în practică și să consolideze punerea în aplicare și universalizarea tratatelor, acordurilor și normelor existente în domeniul dezarmării și al neproliferării, precum și să coopereze cu țările terțe și să le ajute în îndeplinirea obligațiilor ce le revin în temeiul convențiilor și regimurilor multilaterale.

| (3) | Declarația comună a reuniunii la nivel înalt pentru Mediterana desfășurată la Paris la 13 iulie 2008, care a instituit Uniunea pentru Mediterana, a reafirmat aspirația comună de instaurare a păcii și a securității regionale, astfel cum se prevede în Declarația de la Barcelona adoptată în cadrul Conferinței euro-mediteraneene din 27-28 noiembrie 1995, care, între altele, promovează securitatea regională printr-o serie de acțiuni printre care se numără promovarea neproliferării nucleare, chimice și biologice, prin aderarea la și respectarea unei serii de regimuri internaționale și regionale de neproliferare și de acorduri în materie de control al armamentului și de dezarmare, precum Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP), Convenția privind armele chimice, Convenția privind armele biologice și toxice, Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare și/sau acorduri regionale de tipul zonelor fără arme nucleare, inclusiv regimurile de verificare aferente, precum și prin îndeplinirea cu bună-credință a angajamentelor luate de semnatarii Declarației de la Barcelona în cadrul convențiilor privind controlul armamentului, dezarmarea și neproliferarea. |
| --- | --- |

(3)

Declarația comună a reuniunii la nivel înalt pentru Mediterana desfășurată la Paris la 13 iulie 2008, care a instituit Uniunea pentru Mediterana, a reafirmat aspirația comună de instaurare a păcii și a securității regionale, astfel cum se prevede în Declarația de la Barcelona adoptată în cadrul Conferinței euro-mediteraneene din 27-28 noiembrie 1995, care, între altele, promovează securitatea regională printr-o serie de acțiuni printre care se numără promovarea neproliferării nucleare, chimice și biologice, prin aderarea la și respectarea unei serii de regimuri internaționale și regionale de neproliferare și de acorduri în materie de control al armamentului și de dezarmare, precum Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP), Convenția privind armele chimice, Convenția privind armele biologice și toxice, Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare și/sau acorduri regionale de tipul zonelor fără arme nucleare, inclusiv regimurile de verificare aferente, precum și prin îndeplinirea cu bună-credință a angajamentelor luate de semnatarii Declarației de la Barcelona în cadrul convențiilor privind controlul armamentului, dezarmarea și neproliferarea.

| (4) | Părțile la Uniunea pentru Mediterana vor urmări instituirea în Orientul Mijlociu a unei zone fără arme de distrugere în masă – nucleare, chimice și biologice – și fără vectorii acestora, care să poată fi verificată în mod reciproc și efectiv. Mai mult, părțile vor examina măsurile de ordin practic de întreprins, între altele, pentru a preveni proliferarea armelor nucleare, chimice și biologice, precum și acumularea excesivă de arme convenționale. |
| --- | --- |

(4)

Părțile la Uniunea pentru Mediterana vor urmări instituirea în Orientul Mijlociu a unei zone fără arme de distrugere în masă – nucleare, chimice și biologice – și fără vectorii acestora, care să poată fi verificată în mod reciproc și efectiv. Mai mult, părțile vor examina măsurile de ordin practic de întreprins, între altele, pentru a preveni proliferarea armelor nucleare, chimice și biologice, precum și acumularea excesivă de arme convenționale.

| (5) | În 2008, Uniunea a organizat la Paris un seminar intitulat „Securitatea în Orientul Mijlociu, neproliferarea armelor de distrugere în masă și dezarmarea”, care a reunit reprezentanți ai statelor din regiune și ai statelor membre ale Uniunii, precum și reprezentanți ai mediului academic și agenții naționale din domeniul energiei nucleare. |
| --- | --- |

(5)

În 2008, Uniunea a organizat la Paris un seminar intitulat „Securitatea în Orientul Mijlociu, neproliferarea armelor de distrugere în masă și dezarmarea”, care a reunit reprezentanți ai statelor din regiune și ai statelor membre ale Uniunii, precum și reprezentanți ai mediului academic și agenții naționale din domeniul energiei nucleare.

| (6) | Conferința de examinare a TNP din 2010 a subliniat importanța unui proces care să ducă la punerea în aplicare deplină a Rezoluției din 1995 privind Orientul Mijlociu (denumită în continuare „rezoluția din 1995”). În acest scop, conferința a aprobat următoarele măsuri de ordin practic, cuprinzând, printre altele, examinarea tuturor ofertelor care vizează susținerea punerii în aplicare a rezoluției din 1995, inclusiv oferta Uniunii de a găzdui un seminar pentru acțiuni ulterioare, legat de cel organizat în iunie 2008. |
| --- | --- |

(6)

Conferința de examinare a TNP din 2010 a subliniat importanța unui proces care să ducă la punerea în aplicare deplină a Rezoluției din 1995 privind Orientul Mijlociu (denumită în continuare „rezoluția din 1995”). În acest scop, conferința a aprobat următoarele măsuri de ordin practic, cuprinzând, printre altele, examinarea tuturor ofertelor care vizează susținerea punerii în aplicare a rezoluției din 1995, inclusiv oferta Uniunii de a găzdui un seminar pentru acțiuni ulterioare, legat de cel organizat în iunie 2008.

| (7) | De asemenea, Conferința de revizuire a TNP din 2010 a recunoscut rolul important deținut de societatea civilă în ceea ce privește contribuirea la punerea în aplicare a rezoluției din 1995 și a încurajat toate eforturile în acest sens. |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, Conferința de revizuire a TNP din 2010 a recunoscut rolul important deținut de societatea civilă în ceea ce privește contribuirea la punerea în aplicare a rezoluției din 1995 și a încurajat toate eforturile în acest sens.

| (8) | În 2011, Uniunea a organizat la Bruxelles un seminar pentru a promova consolidarea încrederii și în sprijinul unui proces vizând instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă și vectorii acestora în Orientul Mijlociu, care a reunit reprezentanți de rang înalt ai statelor din regiune, cele trei state depozitare ale TNP, statele membre ale Uniunii, alte state interesate, precum și reprezentanți ai mediului academic și reprezentanți oficiali ai organizațiilor regionale și internaționale importante. |
| --- | --- |

(8)

În 2011, Uniunea a organizat la Bruxelles un seminar pentru a promova consolidarea încrederii și în sprijinul unui proces vizând instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă și vectorii acestora în Orientul Mijlociu, care a reunit reprezentanți de rang înalt ai statelor din regiune, cele trei state depozitare ale TNP, statele membre ale Uniunii, alte state interesate, precum și reprezentanți ai mediului academic și reprezentanți oficiali ai organizațiilor regionale și internaționale importante.

| (9) | În 2012, Uniunea a decis să sprijine în continuare un proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă (ADM) în Orientul Mijlociu, printre altele prin sprijinirea activității mediatorului numit de Organizația Națiunilor Unite (ONU) pentru conferința din 2012 privind instituirea unei astfel de zone și prin organizarea unui atelier de consolidare a capacităților și a unui eveniment pentru acțiuni ulterioare seminariilor Uniunii din 2008 și din 2011. |
| --- | --- |

(9)

În 2012, Uniunea a decis să sprijine în continuare un proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă (ADM) în Orientul Mijlociu, printre altele prin sprijinirea activității mediatorului numit de Organizația Națiunilor Unite (ONU) pentru conferința din 2012 privind instituirea unei astfel de zone și prin organizarea unui atelier de consolidare a capacităților și a unui eveniment pentru acțiuni ulterioare seminariilor Uniunii din 2008 și din 2011.

| (10) | Uniunea și-a exprimat neîncetat disponibilitatea de a susține în continuare procesul care vizează instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu și dorește să continue să sprijine procese de consolidare a încrederii similare celor oferite prin seminarele și atelierele Uniunii organizate în 2008, 2011 și 2012. |
| --- | --- |

(10)

Uniunea și-a exprimat neîncetat disponibilitatea de a susține în continuare procesul care vizează instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu și dorește să continue să sprijine procese de consolidare a încrederii similare celor oferite prin seminarele și atelierele Uniunii organizate în 2008, 2011 și 2012.

| (11) | În agenda sa pentru dezarmare intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun” și prezentată la 24 mai 2018, secretarul general al ONU se angajează să colaboreze cu statele membre ale ONU pentru a consolida și a întări zonele fără arme nucleare, inclusiv prin sprijinirea instituirii mai multor zone de acest tip, inclusiv în Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

(11)

În agenda sa pentru dezarmare intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun” și prezentată la 24 mai 2018, secretarul general al ONU se angajează să colaboreze cu statele membre ale ONU pentru a consolida și a întări zonele fără arme nucleare, inclusiv prin sprijinirea instituirii mai multor zone de acest tip, inclusiv în Orientul Mijlociu,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   În scopul de a duce mai departe angajamentul Uniunii față de instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, pentru a asigura o continuare a activităților anterioare ale Uniunii din 2008, 2011 și 2012 și pentru a promova consolidarea încrederii în sprijinul unui proces care urmărește să instituie o astfel de zonă, Uniunea sprijină activități de promovare a unui dialog incluziv între experți și factorii de decizie cu privire la o zonă fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, printre altele prin:

| (a) | identificarea experienței dobândite în urma eforturilor de promovare a unei zone fără arme de distrugere în masă în perioada 1996-2015; |
| --- | --- |

(a)

identificarea experienței dobândite în urma eforturilor de promovare a unei zone fără arme de distrugere în masă în perioada 1996-2015;

| (b) | consolidarea capacității analitice pentru sprijinirea unei perspective noi asupra problemelor de securitate regională și a zonei fără arme de distrugere în masă, inclusiv pe baza experienței dobândite după instituirea altor zone regionale fără arme nucleare; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea capacității analitice pentru sprijinirea unei perspective noi asupra problemelor de securitate regională și a zonei fără arme de distrugere în masă, inclusiv pe baza experienței dobândite după instituirea altor zone regionale fără arme nucleare;

| (c) | compilarea ideilor și elaborarea de noi propuneri privind modul în care se pot înregistra progrese ulterioare cu privire la aceste aspecte. |
| --- | --- |

(c)

compilarea ideilor și elaborarea de noi propuneri privind modul în care se pot înregistra progrese ulterioare cu privire la aceste aspecte.

(2)   În acest context, proiectul care urmează să fie susținut de către Uniune cuprinde următoarele activități specifice:

| (a) | Etapa I
  Etapa I a proiectului se va concentra pe constituirea unor rețele de experți, pe stabilirea unor contacte și pe comunicare, precum și pe definirea aspectelor și a temelor care trebuie explorate. Printre activitățile de bază se numără:






  (i) | constituirea unei rețele regionale inițiale de experți și de instituții relevante; |
| --- | --- | --- |

(a)

Etapa I

Etapa I a proiectului se va concentra pe constituirea unor rețele de experți, pe stabilirea unor contacte și pe comunicare, precum și pe definirea aspectelor și a temelor care trebuie explorate. Printre activitățile de bază se numără:

(i)

constituirea unei rețele regionale inițiale de experți și de instituții relevante;

| (ii) | stabilirea unor contacte, organizarea de interviuri și efectuarea de recenzii ale literaturii de specialitate, precum și strângerea documentației relevante; |
| --- | --- |

(ii)

stabilirea unor contacte, organizarea de interviuri și efectuarea de recenzii ale literaturii de specialitate, precum și strângerea documentației relevante;

| (iii) | o primă ședință a grupului de referință al proiectului; |
| --- | --- |

(iii)

o primă ședință a grupului de referință al proiectului;

| (iv) | un eveniment colateral în cadrul Comisiei I a Adunării Generale din octombrie 2019; |
| --- | --- |

(iv)

un eveniment colateral în cadrul Comisiei I a Adunării Generale din octombrie 2019;

| (v) | un atelier care să reunească 15-20 de membri ai rețelei regionale a proiectului și membri ai grupului de referință al proiectului; |
| --- | --- |

(v)

un atelier care să reunească 15-20 de membri ai rețelei regionale a proiectului și membri ai grupului de referință al proiectului;

| (b) | Etapa a II-a
  Etapa a II-a a proiectului se va concentra, pe de o parte, pe stabilirea de contacte cu persoane, experți, cercetători universitari și cercetători în domeniul politicilor relevanți, precum și cu institute din regiune pentru a afla care sunt punctele de vedere și perspectivele acestora cu privire la aspectele și temele identificate în etapa I și, pe de altă parte, pe validarea cronicii eforturilor depuse între 1995 și 2015 în scopul instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă. Printre activitățile de bază se numără:






  (i) | până la 50 de interviuri individuale cu persoane din interiorul și din exteriorul regiunii; |
| --- | --- | --- |

(b)

Etapa a II-a

Etapa a II-a a proiectului se va concentra, pe de o parte, pe stabilirea de contacte cu persoane, experți, cercetători universitari și cercetători în domeniul politicilor relevanți, precum și cu institute din regiune pentru a afla care sunt punctele de vedere și perspectivele acestora cu privire la aspectele și temele identificate în etapa I și, pe de altă parte, pe validarea cronicii eforturilor depuse între 1995 și 2015 în scopul instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă. Printre activitățile de bază se numără:

(i)

până la 50 de interviuri individuale cu persoane din interiorul și din exteriorul regiunii;

| (ii) | până la șase reuniuni restrânse între experți relevanți din regiune, organizate prin intermediul institutelor de cercetare; |
| --- | --- |

(ii)

până la șase reuniuni restrânse între experți relevanți din regiune, organizate prin intermediul institutelor de cercetare;

| (iii) | punerea la dispoziția statelor membre ale ONU și a Biroului pentru probleme de dezarmare al ONU a unui proiect de raport complet al Institutului Națiunilor Unite pentru Cercetare în Domeniul Dezarmării (UNIDIR) privind inițiativa legată de instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

(iii)

punerea la dispoziția statelor membre ale ONU și a Biroului pentru probleme de dezarmare al ONU a unui proiect de raport complet al Institutului Națiunilor Unite pentru Cercetare în Domeniul Dezarmării (UNIDIR) privind inițiativa legată de instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu;

| (iv) | un „eveniment special” organizat în marja Conferinței de examinare a TNP din 2020; |
| --- | --- |

(iv)

un „eveniment special” organizat în marja Conferinței de examinare a TNP din 2020;

| (v) | o reuniune organizată în 2020 la New York, la sediul ONU, pentru a prezenta statelor membre ale ONU și altor părți interesate vizate informații la zi și constatări relevante la care se ajunge în cadrul proiectului; |
| --- | --- |

(v)

o reuniune organizată în 2020 la New York, la sediul ONU, pentru a prezenta statelor membre ale ONU și altor părți interesate vizate informații la zi și constatări relevante la care se ajunge în cadrul proiectului;

| (c) | Etapa a III-a






  (i) | două ateliere cu participarea mai multor părți interesate pentru a analiza setul de opțiuni și de recomandări cu privire la calea de urmat; |
| --- | --- | --- |

(c)

Etapa a III-a

(i)

două ateliere cu participarea mai multor părți interesate pentru a analiza setul de opțiuni și de recomandări cu privire la calea de urmat;

| (ii) | publicarea celorlalte documente de informare care vor prezenta opțiunile și perspectivele identificate ca având potențialul de a spori șansele unei cooperări consolidate în materie de securitate regională, printre altele și prin intermediul unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

(ii)

publicarea celorlalte documente de informare care vor prezenta opțiunile și perspectivele identificate ca având potențialul de a spori șansele unei cooperări consolidate în materie de securitate regională, printre altele și prin intermediul unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu;

| (iii) | două ateliere care să reunească experți și funcționari acționând în nume propriu. |
| --- | --- |

(iii)

două ateliere care să reunească experți și funcționari acționând în nume propriu.

În anexă figurează o descriere detaliată a proiectului.

Articolul 2

(1)   Responsabilitatea pentru punerea în aplicare a prezentei decizii îi revine Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).

(2)   Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a proiectului menționat la articolul 1 alineatul (2) este asigurată de UNIDIR, care îndeplinește această sarcină sub responsabilitatea ÎR. În acest scop, ÎR încheie acordurile necesare cu UNIDIR.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectului menționat la articolul 1 alineatul (2) este de 2 856 278 EUR.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului Uniunii.

(3)   Comisia supraveghează gestionarea corectă a cheltuielilor menționate la alineatul (1). În acest scop, Comisia încheie un acord de finanțare cu UNIDIR. Acordul prevede obligația partenerului de punere în aplicare de a asigura vizibilitatea contribuției Uniunii, corespunzătoare dimensiunii acesteia.

(4)   Comisia depune eforturi în vederea încheierii acordului de finanțare menționat la alineatul (3) în cel mai scurt timp posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Aceasta informează Consiliul cu privire la orice dificultăți care intervin în cursul acestui proces și cu privire la data încheierii acordului.

Articolul 4

(1)   ÎR raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii pe baza unor rapoarte descriptive bianuale întocmite de UNIDIR. Respectivele rapoarte stau la baza evaluării care urmează să fie realizată de Consiliu înainte de finalizarea proiectului.

(2)   Comisia furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

(2)   Prezenta decizie expiră după 36 luni de la data încheierii acordurilor de finanțare menționate la articolul 3 alineatul (3). Totuși, aceasta expiră după șase luni de la intrarea sa în vigoare în cazul în care niciun acord de finanțare nu a fost încheiat în termenul respectiv.

Adoptată la Luxemburg, 6 iunie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

A. BIRCHALL

---

ANEXĂ

Proiect de sprijinire a unui proces de consolidare a încrederii care să ducă la instituirea unei zone fără arme nucleare și fără alte arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu

I.   Obiectivele proiectului

Proiectul propus va avea patru obiective majore:

| 1. | să elimine o lacună importantă în materie de cercetare legată de modul în care au evoluat aspectele referitoare la zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu în perioada 1995-2015, inclusiv în ceea ce privește experiența dobândită pentru perspectivele actuale și viitoare; |
| --- | --- |

1.

să elimine o lacună importantă în materie de cercetare legată de modul în care au evoluat aspectele referitoare la zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu în perioada 1995-2015, inclusiv în ceea ce privește experiența dobândită pentru perspectivele actuale și viitoare;

| 2. | să consolideze capacitatea analitică pentru sprijinirea unei perspective noi asupra problemelor de securitate regională și a zonei, inclusiv pe baza experienței dobândite după instituirea altor zone regionale fără arme nucleare; |
| --- | --- |

2.

să consolideze capacitatea analitică pentru sprijinirea unei perspective noi asupra problemelor de securitate regională și a zonei, inclusiv pe baza experienței dobândite după instituirea altor zone regionale fără arme nucleare;

| 3. | să compileze idei și să elaboreze noi propuneri privind modul în care se pot înregistra progrese pe mai departe cu privire la aspectele respective; și |
| --- | --- |

3.

să compileze idei și să elaboreze noi propuneri privind modul în care se pot înregistra progrese pe mai departe cu privire la aspectele respective; și

| 4. | să promoveze un dialog incluziv între experți și factorii de decizie cu privire la aspectele de securitate regională, printre altele prin intermediul zonei fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, dialog care ar putea, la rândul său, să contribuie la procesele multilaterale în curs, inclusiv la TNP, precum și la eforturile depuse în cadrul conferinței anuale a ONU care urmărește instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu. |
| --- | --- |

4.

să promoveze un dialog incluziv între experți și factorii de decizie cu privire la aspectele de securitate regională, printre altele prin intermediul zonei fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, dialog care ar putea, la rândul său, să contribuie la procesele multilaterale în curs, inclusiv la TNP, precum și la eforturile depuse în cadrul conferinței anuale a ONU care urmărește instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu.

În ceea ce privește primul obiectiv, complexitatea aspectelor unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, absența unor progrese până în prezent, precum și voința politică limitată din interiorul și din exteriorul regiunii au condus la diminuarea interesului cu privire la aceste aspecte în ultimii ani, atât sub aspectul politicilor, cât și sub cel al cercetării. Există un corpus amplu de studii de cercetare cu privire la originile inițiativei și la eforturile de a o promova înaintea și în timpul Conferinței de examinare din 1995. Extinderea pe termen nelimitat, în acel an, a TNP și rezoluția referitoare la Orientul Mijlociu, care a făcut posibil un consens cu privire la prelungire, au fost studiate pe larg, inclusiv în cadrul unui program în curs de istorie orală axat pe Conferința de examinare a TNP din 1995.

Cu toate acestea, există mult mai puține documente și studii de cercetare pentru perioada 2010-2015. Totuși, perioada respectivă a cunoscut o serie de inițiative diplomatice importante care au vizat această zonă. Deși unii cercetători universitari și experți s-au concentrat pe explorarea unor elemente aparte ale acestor aspecte, iar unii promotori au urmărit să elaboreze modele de texte pentru un posibil acord, nu există nicio prezentare empirică, care să se bucure de autoritate, a eforturilor de a promova conceptul de zonă fără arme nucleare în perioada 1996-2015. În absența unei astfel de documentații, există riscul să se piardă detalii și fapte importante și să fie trecute cu vederea punctele de vedere ale actorilor implicați și lecțiile utile pentru eforturile viitoare. Acest lucru va îngreuna viitoarele eforturi de cercetare sau de elaborare de politici în acest domeniu. Proiectul UNIDIR propus va elimina această lacună.

În ceea ce privește cel de al doilea obiectiv, acest proiect va încuraja continuarea cercetărilor și va focaliza atenția experților asupra amenințărilor legate de armele de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, asupra cooperării în domeniul securității regionale și asupra zonei fără arme de distrugere în masă în mod specific. Acest lucru se va întâmpla într-un moment în care sunt imperios necesare analize și idei noi, susținute de argumente, cu privire la aceste chestiuni. Prin explorarea unor teme și idei consistente, fie mai noi, fie mai vechi și uitate, vehiculate în legătură cu zona fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu de-a lungul a două decenii, proiectul va contribui la cunoașterea și înțelegerea acestei chestiuni. Pornind de la bibliografia de specialitate mai recentă privind alte zone fără arme nucleare sau fără arme de distrugere în masă, acesta poate analiza similitudinile și/sau particularitățile în raport cu regiunea Orientului Mijlociu. Vor rezulta o culegere amplă de teme și de idei care vor contribui la relansarea acțiunilor, precum și crearea unei rețele extinse de analiști și de experți care să aibă acces la acest corpus.

În ceea ce privește cel de al treilea obiectiv, acest proiect va contribui la analizarea în viitor a aspectelor referitoare la zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu în contextul mai larg, regional și de securitate, al armelor de distrugere în masă, prin documentarea aspectelor și abordărilor avute în vedere în cadrul mai multor inițiative într-un interval de două decenii. Prin implicarea incluzivă a experților din regiune, proiectul va identifica aspectele și ideile pe care cercetătorii, participanții și observatorii experți le consideră ca meritând a fi explorate în continuare și, în egală măsură, aspectele care s-au dovedit a fi cel mai dificil de abordat. Un astfel de exercițiu poate oferi factorilor de decizie o bază solidă pentru analizarea și evaluarea măsurii în care se pot înregistra progrese în ceea ce privește cooperarea în materie de securitate regională cu privire la amenințările reprezentate de armele de distrugere în masă în contextul strategic dinamic actual. De asemenea, proiectul poate sprijini dezvoltarea capacităților pentru viitoarele negocieri privind aspectele de securitate regională, inclusiv privind zona fără arme de distrugere în masă.

În cele din urmă, și cel mai important, în ceea ce privește cel de al patrulea obiectiv, acest proiect va facilita dialogul informal incluziv la nivel de experți, între țările din regiune și partenerii externi ai acestora, cu privire la idei și inițiative specifice, în vederea consolidării securității regionale și a gestionării amenințărilor reprezentate de armele de distrugere în masă în Orientul Mijlociu. Astfel, proiectul va oferi bazele fundamentale ale viitorului dialog semioficial și oficial cu privire la aspectele legate de armele de distrugere în masă și de vectorii acestora. În mod specific, acesta va oferi un cadru eterogen pentru examinarea unei game largi de aspecte relevante, pentru explorarea și dezvoltarea unor noi abordări, care să poată oferi piste pentru progresele viitoare, și pentru a sprijini și a contribui totodată la un mediu propice pentru un eventual dialog viitor. În acest fel, proiectul va oferi, de asemenea, o contribuție importantă și idei valoroase în contextul Conferinței ONU privind zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, înlesnind, de asemenea, consolidarea încrederii în rândul unui număr mare de experți care ar putea participa la acest forum, precum și la alte forumuri adecvate.

II.   Descrierea proiectului

1.   Obiective și public-țintă

Așa cum s-a menționat anterior, acest proiect are patru obiective:

| — | să elaboreze o cronică descriptivă a eforturilor depuse între 1995 și 2015 în vederea instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, care să elimine o lacună importantă în literatura de specialitate și care să identifice experiențe utile pentru eforturile viitoare; |
| --- | --- |

—

să elaboreze o cronică descriptivă a eforturilor depuse între 1995 și 2015 în vederea instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, care să elimine o lacună importantă în literatura de specialitate și care să identifice experiențe utile pentru eforturile viitoare;

| — | să identifice aspecte esențiale, oportunități, obstacole și idei care să prezinte relevanță actuală pentru analizarea chestiunii unei zone fără arme de distrugere în masă și pentru eforturile de consolidare a cooperării în materie de securitate regională, contribuind astfel cu puncte de vedere pertinente referitoare la aspectele de fond și tehnice ale zonei în cauză și propunând potențiale căi de urmat în contextul unui mediu strategic în schimbare; |
| --- | --- |

—

să identifice aspecte esențiale, oportunități, obstacole și idei care să prezinte relevanță actuală pentru analizarea chestiunii unei zone fără arme de distrugere în masă și pentru eforturile de consolidare a cooperării în materie de securitate regională, contribuind astfel cu puncte de vedere pertinente referitoare la aspectele de fond și tehnice ale zonei în cauză și propunând potențiale căi de urmat în contextul unui mediu strategic în schimbare;

| — | să implice o comunitate largă de cercetători, factori de decizie și cadre universitare din regiune și să obțină perspective și puncte de vedere pertinente din partea acestora cu privire la aspectele în cauză, extinzând, în acest fel, numărul și diversitatea participanților și analizând perspectivele pentru dialog și progres pe marginea chestiunii de lungă durată a unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, precum și pe marginea unor probleme regionale mai ample legate de armele de distrugere în masă și de securitate, precum și în contextul altor experiențe legate de zonele regionale fără arme nucleare; |
| --- | --- |

—

să implice o comunitate largă de cercetători, factori de decizie și cadre universitare din regiune și să obțină perspective și puncte de vedere pertinente din partea acestora cu privire la aspectele în cauză, extinzând, în acest fel, numărul și diversitatea participanților și analizând perspectivele pentru dialog și progres pe marginea chestiunii de lungă durată a unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, precum și pe marginea unor probleme regionale mai ample legate de armele de distrugere în masă și de securitate, precum și în contextul altor experiențe legate de zonele regionale fără arme nucleare;

| — | să faciliteze dialogul între acești experți în vederea stimulării apariției unor rețele, a comunicării și a implicării, care ar putea, la rândul lor, contribui la eforturile viitoare de consolidare a securității regionale și a controlului armelor, precum și la avansarea pe calea neproliferării și a dezarmării în această regiune. |
| --- | --- |

—

să faciliteze dialogul între acești experți în vederea stimulării apariției unor rețele, a comunicării și a implicării, care ar putea, la rândul lor, contribui la eforturile viitoare de consolidare a securității regionale și a controlului armelor, precum și la avansarea pe calea neproliferării și a dezarmării în această regiune.

Sunt avute în vedere trei categorii de public care se suprapun:

| — | cercetătorii din domeniul securității internaționale și al controlului armelor, în special cei care se concentrează pe neproliferarea și dezarmarea nucleară, chimică și biologică și pe vectorii acestora, pe securitatea regională sau pe chestiunile de securitate din Orientul Mijlociu. O atenție deosebită va fi acordată noii generații de cercetători, care se axează mai mult pe problemele internaționale și regionale legate de armele de distrugere în masă, în contextul conflictului din Siria, al divergențelor privind programul nuclear al Iranului și alte capacități nucleare din regiune, al progreselor tehnologice și al noilor capacități în materie de armament, al relațiilor politice tensionate dintre principalele state nucleare și al dezacordului dintre unele state nucleare și alte state nenucleare cu privire la calea de urmat pentru obținerea dezarmării nucleare. O cronică competentă, în limba engleză, a evoluției chestiunii zonei fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu în perioada 1996-2015 ar oferi o resursă importantă și o bază de date pentru analizarea unei game largi de aspecte legate de armele de distrugere în masă privind, printre altele, zonele fără arme nucleare, precum și chestiunile specifice Orientului Mijlociu; |
| --- | --- |

—

cercetătorii din domeniul securității internaționale și al controlului armelor, în special cei care se concentrează pe neproliferarea și dezarmarea nucleară, chimică și biologică și pe vectorii acestora, pe securitatea regională sau pe chestiunile de securitate din Orientul Mijlociu. O atenție deosebită va fi acordată noii generații de cercetători, care se axează mai mult pe problemele internaționale și regionale legate de armele de distrugere în masă, în contextul conflictului din Siria, al divergențelor privind programul nuclear al Iranului și alte capacități nucleare din regiune, al progreselor tehnologice și al noilor capacități în materie de armament, al relațiilor politice tensionate dintre principalele state nucleare și al dezacordului dintre unele state nucleare și alte state nenucleare cu privire la calea de urmat pentru obținerea dezarmării nucleare. O cronică competentă, în limba engleză, a evoluției chestiunii zonei fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu în perioada 1996-2015 ar oferi o resursă importantă și o bază de date pentru analizarea unei game largi de aspecte legate de armele de distrugere în masă privind, printre altele, zonele fără arme nucleare, precum și chestiunile specifice Orientului Mijlociu;

| — | factorii de decizie care se ocupă de aspecte legate de controlul armelor, de neproliferare și de dezarmare. Sunt incluse aici persoane care oferă o perspectivă atât regională, cât și internațională și care sunt active în mai multe foruri, inclusiv Conferința de examinare a TNP din 2020. Numeroase state, indiferent de poziția lor în materie de dezarmare nucleară, consideră că este de importanță critică să se ajungă la un acord la această reuniune, după ce la Conferința privind TNP din 2015 a fost imposibil să se convină asupra unui document final și având totodată în vedere multiplele presiuni la care este expus TNP. Problema înregistrării de progrese în direcția instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu este recunoscută drept un factor esențial pentru perspectivele de ajungere la un acord în urma conferinței de examinare; |
| --- | --- |

—

factorii de decizie care se ocupă de aspecte legate de controlul armelor, de neproliferare și de dezarmare. Sunt incluse aici persoane care oferă o perspectivă atât regională, cât și internațională și care sunt active în mai multe foruri, inclusiv Conferința de examinare a TNP din 2020. Numeroase state, indiferent de poziția lor în materie de dezarmare nucleară, consideră că este de importanță critică să se ajungă la un acord la această reuniune, după ce la Conferința privind TNP din 2015 a fost imposibil să se convină asupra unui document final și având totodată în vedere multiplele presiuni la care este expus TNP. Problema înregistrării de progrese în direcția instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu este recunoscută drept un factor esențial pentru perspectivele de ajungere la un acord în urma conferinței de examinare;

| — | cercetătorii și practicienii din Orientul Mijlociu care încearcă să identifice și să înțeleagă evoluția rapidă a dinamicii din regiune, a statelor sale membre și a populației sale, precum și implicațiile pe care le au alianțele volatile și capacitățile fluctuante asupra securității regionale și asupra perspectivelor de prevenire și de atenuare a tensiunilor și conflictelor actuale și viitoare. |
| --- | --- |

—

cercetătorii și practicienii din Orientul Mijlociu care încearcă să identifice și să înțeleagă evoluția rapidă a dinamicii din regiune, a statelor sale membre și a populației sale, precum și implicațiile pe care le au alianțele volatile și capacitățile fluctuante asupra securității regionale și asupra perspectivelor de prevenire și de atenuare a tensiunilor și conflictelor actuale și viitoare.

2.   Calendar

Se preconizează că acest proiect va debuta în a doua jumătate a anului 2019 și va continua timp de 36 de luni. Se așteaptă ca acesta să fie finalizat în primăvara anului 2022, toate documentele urmând să fie publicate până atunci. Documentul final al proiectului și rapoartele financiare vor fi elaborate până la sfârșitul anului 2022.

3.   Activități, rezultate și metodologii

Acest proiect se derulează în trei etape. Evenimentele și calendarele specifice vor fi adaptate în funcție de nevoi și în funcție de principalele evoluții. Documentele, constatările și ideile proiectului vor fi puse la dispoziția secretariatului ONU și participanților, în vederea sprijinirii pregătirilor pentru conferințele anuale organizate de secretarul general al ONU. Cele trei etape sunt următoarele:

| Etapa I: | Prima etapă a proiectului se va concentra pe lansarea acestuia și pe constituirea unor rețele de experți, pe stabilirea de contacte și pe comunicare, precum și pe definirea chestiunilor și a temelor care trebuie explorate. Printre activitățile de bază se numără:






  — | constituirea unei rețele regionale inițiale de experți și de instituții relevante pentru proiect; |
| --- | --- | --- |

Etapa I:

Prima etapă a proiectului se va concentra pe lansarea acestuia și pe constituirea unor rețele de experți, pe stabilirea de contacte și pe comunicare, precum și pe definirea chestiunilor și a temelor care trebuie explorate. Printre activitățile de bază se numără:

—

constituirea unei rețele regionale inițiale de experți și de instituții relevante pentru proiect;

| — | va începe stabilirea unor contacte cu persoane relevante implicate în diverse inițiative legate de zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu și va avea loc intervievarea acestora; |
| --- | --- |

—

va începe stabilirea unor contacte cu persoane relevante implicate în diverse inițiative legate de zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu și va avea loc intervievarea acestora;

| — | trecerea în revistă a literaturii de specialitate și compilarea unor documente relevante referitoare la zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, începând cu Conferința de examinare a TNP din 1995 și până la încheierea Conferinței din 2015 privind TNP. Vor fi analizate, de asemenea, cercetările relevante mai ample în materie de politici, axate pe alte zone fără arme și/sau inițiative, precum și pe experiențele legate de cooperarea în domeniul securității în Orientul Mijlociu. |
| --- | --- |

—

trecerea în revistă a literaturii de specialitate și compilarea unor documente relevante referitoare la zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, începând cu Conferința de examinare a TNP din 1995 și până la încheierea Conferinței din 2015 privind TNP. Vor fi analizate, de asemenea, cercetările relevante mai ample în materie de politici, axate pe alte zone fără arme și/sau inițiative, precum și pe experiențele legate de cooperarea în domeniul securității în Orientul Mijlociu.

Printre activitățile de bază se numără:

| — | O primă ședință a grupului de referință al proiectului; |
| --- | --- |

—

O primă ședință a grupului de referință al proiectului;

| — | Un eveniment colateral în cadrul Comisiei I a Adunării Generale din octombrie 2019, cu participarea experților și a instituțiilor regionale relevante, pentru a descrie proiectul, a prezenta temele inițiale și a discuta principalele domenii prioritare care trebuie explorate; |
| --- | --- |

—

Un eveniment colateral în cadrul Comisiei I a Adunării Generale din octombrie 2019, cu participarea experților și a instituțiilor regionale relevante, pentru a descrie proiectul, a prezenta temele inițiale și a discuta principalele domenii prioritare care trebuie explorate;

| — | O cronologie a principalelor evenimente și o prezentare a temelor, aspectelor și dezbaterilor, care să includă o cronică a discuțiilor consacrate chestiunii zonei fără arme de distrugere în masă în această regiune. Pentru a facilita consultarea, această prezentare va include un cuprins și va fi împărțită în secțiuni care vor scoate în evidență cele mai importante constatări. Respectivele materiale ar putea fi distribuite participanților și observatorilor la Conferința privind zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, care urmează să fie convocată de secretarul general al ONU în 2019; |
| --- | --- |

—

O cronologie a principalelor evenimente și o prezentare a temelor, aspectelor și dezbaterilor, care să includă o cronică a discuțiilor consacrate chestiunii zonei fără arme de distrugere în masă în această regiune. Pentru a facilita consultarea, această prezentare va include un cuprins și va fi împărțită în secțiuni care vor scoate în evidență cele mai importante constatări. Respectivele materiale ar putea fi distribuite participanților și observatorilor la Conferința privind zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, care urmează să fie convocată de secretarul general al ONU în 2019;

| — | Un atelier care urmează să fie organizat la Valletta, Malta, în decembrie 2019, să reunească 15-20 de membri ai rețelei regionale a proiectului și ai grupului de referință al proiectului, pentru a face schimb de informații de ultimă oră cu privire la conferința ONU, la următoarele etape posibile și la orice aspecte apărute pe care proiectul ar putea dori să le ia în considerare și/sau să le reexamineze, ca urmare a conferinței. |
| --- | --- |

—

Un atelier care urmează să fie organizat la Valletta, Malta, în decembrie 2019, să reunească 15-20 de membri ai rețelei regionale a proiectului și ai grupului de referință al proiectului, pentru a face schimb de informații de ultimă oră cu privire la conferința ONU, la următoarele etape posibile și la orice aspecte apărute pe care proiectul ar putea dori să le ia în considerare și/sau să le reexamineze, ca urmare a conferinței.

| Etapa a II-a | Etapa a II-a a proiectului se va concentra, pe de o parte, pe stabilirea unor contacte cu persoane, experți, cercetători universitari și cercetători în domeniul politicilor relevanți, precum și cu institute din regiune pentru a afla care sunt punctele de vedere și perspectivele acestora cu privire la chestiunile și temele identificate în etapa I, și, pe de altă parte, pe validarea cronicii eforturilor depuse între 1995 și 2015 în scopul instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă. Printre activitățile de bază se numără:






  — | Până la 50 de interviuri individuale cu persoane din interiorul și din exteriorul regiunii implicate în discuțiile și/sau cercetările din 1995 referitoare la zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu (prin intermediul unor reuniuni organizate în regiune, în marja reuniunilor sau conferințelor internaționale relevante, pe Skype și/sau prin telefon); |
| --- | --- | --- |

Etapa a II-a

Etapa a II-a a proiectului se va concentra, pe de o parte, pe stabilirea unor contacte cu persoane, experți, cercetători universitari și cercetători în domeniul politicilor relevanți, precum și cu institute din regiune pentru a afla care sunt punctele de vedere și perspectivele acestora cu privire la chestiunile și temele identificate în etapa I, și, pe de altă parte, pe validarea cronicii eforturilor depuse între 1995 și 2015 în scopul instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă. Printre activitățile de bază se numără:

—

Până la 50 de interviuri individuale cu persoane din interiorul și din exteriorul regiunii implicate în discuțiile și/sau cercetările din 1995 referitoare la zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu (prin intermediul unor reuniuni organizate în regiune, în marja reuniunilor sau conferințelor internaționale relevante, pe Skype și/sau prin telefon);

| — | Până la șase reuniuni restrânse între experți relevanți (maximum 25) din regiune, organizate prin intermediul institutelor de cercetare în scopul: (a) validării și perfecționării proiectelor de cronică descriptivă, inclusiv a principalelor fapte și date; (b) identificării punctelor de vedere privind aspectele prioritare, obstacolele, provocările și posibilitățile de a se înregistra progrese cu privire la zonă și (c) explorării modalităților posibile de a depăși obstacolele și provocările identificate, pentru a permite realizarea de progrese în direcția instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă și a abordării problemelor de securitate regională în Orientul Mijlociu. Se preconizează ca reuniunile să aibă loc în Egipt (Cairo), Iordania (Amman), Iran (Teheran), Liban (Beirut) și Kuweit; |
| --- | --- |

—

Până la șase reuniuni restrânse între experți relevanți (maximum 25) din regiune, organizate prin intermediul institutelor de cercetare în scopul: (a) validării și perfecționării proiectelor de cronică descriptivă, inclusiv a principalelor fapte și date; (b) identificării punctelor de vedere privind aspectele prioritare, obstacolele, provocările și posibilitățile de a se înregistra progrese cu privire la zonă și (c) explorării modalităților posibile de a depăși obstacolele și provocările identificate, pentru a permite realizarea de progrese în direcția instituirii unei zone fără arme de distrugere în masă și a abordării problemelor de securitate regională în Orientul Mijlociu. Se preconizează ca reuniunile să aibă loc în Egipt (Cairo), Iordania (Amman), Iran (Teheran), Liban (Beirut) și Kuweit;

Printre activitățile de bază se numără:

| — | Un proiect de raport complet al UNIDIR privind inițiativa legată de instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

—

Un proiect de raport complet al UNIDIR privind inițiativa legată de instituirea unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu;

| — | O prezentare generală elaborată de UNIDIR a aspectelor de bază și a obstacolelor, care să includă idei cu privire la inițiativele și perspectivele actuale și/sau viitoare privind posibilele căi de urmat identificate în cursul discuțiilor între experți și al cercetărilor; |
| --- | --- |

—

O prezentare generală elaborată de UNIDIR a aspectelor de bază și a obstacolelor, care să includă idei cu privire la inițiativele și perspectivele actuale și/sau viitoare privind posibilele căi de urmat identificate în cursul discuțiilor între experți și al cercetărilor;

| — | O a doua reuniune a grupului de referință al proiectului, pentru a face bilanțul și pentru a evalua progresele înregistrate de proiect, precum și pentru a valida prezentarea generală a aspectelor de bază de către UNIDIR; |
| --- | --- |

—

O a doua reuniune a grupului de referință al proiectului, pentru a face bilanțul și pentru a evalua progresele înregistrate de proiect, precum și pentru a valida prezentarea generală a aspectelor de bază de către UNIDIR;

| — | Un eveniment special organizat în marja Conferinței de reexaminare a TNP din 2020; |
| --- | --- |

—

Un eveniment special organizat în marja Conferinței de reexaminare a TNP din 2020;

| — | O reuniune organizată în 2020 la New York, la sediul ONU, pentru a prezenta statelor membre ale ONU și altor părți interesate vizate informații la zi și constatări relevante la care se ajunge în cadrul proiectului; |
| --- | --- |

—

O reuniune organizată în 2020 la New York, la sediul ONU, pentru a prezenta statelor membre ale ONU și altor părți interesate vizate informații la zi și constatări relevante la care se ajunge în cadrul proiectului;

| — | Un atelier la Aqaba, Iordania, care să treacă în revistă progresele înregistrate până în momentul respectiv în cadrul procesului conferințelor secretarului general al ONU și care să analizeze domeniile prioritare care ar putea fi abordate în cadrul unor reuniuni ulterioare. |
| --- | --- |

—

Un atelier la Aqaba, Iordania, care să treacă în revistă progresele înregistrate până în momentul respectiv în cadrul procesului conferințelor secretarului general al ONU și care să analizeze domeniile prioritare care ar putea fi abordate în cadrul unor reuniuni ulterioare.

| Etapa a III-a | Etapa finală a proiectului va presupune finalizarea cronicii descriptive, în vederea publicării de către UNIDIR. În această perioadă și pe baza bilanțului cuprinzător și a analizelor efectuate pe parcursul etapei a II-a, proiectul va convoca două ateliere finale, cu participarea mai multor părți interesate, pentru a analiza setul opțiunilor și al recomandărilor cu privire la calea de urmat.
  Printre activitățile de bază se numără:






  — | Publicarea celorlalte documente de informare care vor prezenta opțiunile și perspectivele identificate ca având potențialul de a spori șansele unei cooperări consolidate în materie de securitate regională, printre altele și prin intermediul unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, precum și considerații relevante pentru factorii de decizie; |
| --- | --- | --- |

Etapa a III-a

Etapa finală a proiectului va presupune finalizarea cronicii descriptive, în vederea publicării de către UNIDIR. În această perioadă și pe baza bilanțului cuprinzător și a analizelor efectuate pe parcursul etapei a II-a, proiectul va convoca două ateliere finale, cu participarea mai multor părți interesate, pentru a analiza setul opțiunilor și al recomandărilor cu privire la calea de urmat.

Printre activitățile de bază se numără:

—

Publicarea celorlalte documente de informare care vor prezenta opțiunile și perspectivele identificate ca având potențialul de a spori șansele unei cooperări consolidate în materie de securitate regională, printre altele și prin intermediul unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, precum și considerații relevante pentru factorii de decizie;

| — | Evenimente de lansare a proiectului (prezentare și discuții în cadrul unor reuniuni-dezbateri) la Geneva, Bruxelles și Washington, pentru a face cunoscute cronica descriptivă și constatările UNIDIR; |
| --- | --- |

—

Evenimente de lansare a proiectului (prezentare și discuții în cadrul unor reuniuni-dezbateri) la Geneva, Bruxelles și Washington, pentru a face cunoscute cronica descriptivă și constatările UNIDIR;

| — | Două ateliere care să reunească experți și funcționari acționând în nume propriu pentru a fi concepute în funcție de rezultatele Conferinței de reexaminare din 2020 și de discuțiile relevante din cadrul conferințelor ONU privind zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu. Atelierele s-ar putea desfășura la Cairo, în Egipt, și la Roma, în Italia. |
| --- | --- |

—

Două ateliere care să reunească experți și funcționari acționând în nume propriu pentru a fi concepute în funcție de rezultatele Conferinței de reexaminare din 2020 și de discuțiile relevante din cadrul conferințelor ONU privind zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu. Atelierele s-ar putea desfășura la Cairo, în Egipt, și la Roma, în Italia.

Printre activitățile de bază se numără:

| — | O cronică descriptivă privind zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, accesibilă gratuit pe site-ul UNIDIR, cuprinzând cronologii, precum și anexe și date importante; |
| --- | --- |

—

O cronică descriptivă privind zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu, accesibilă gratuit pe site-ul UNIDIR, cuprinzând cronologii, precum și anexe și date importante;

| — | Un număr de până la cinci documente de informare cu privire la aspecte, opțiuni și perspective legate de zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

—

Un număr de până la cinci documente de informare cu privire la aspecte, opțiuni și perspective legate de zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu;

| — | Două rezumate ale lucrărilor atelierelor, care vor fi comunicate funcționarilor, autorităților și proceselor multilaterale relevante și care vor prezenta perspectivele, punctele de vedere și căile de urmat cu privire la zonă. |
| --- | --- |

—

Două rezumate ale lucrărilor atelierelor, care vor fi comunicate funcționarilor, autorităților și proceselor multilaterale relevante și care vor prezenta perspectivele, punctele de vedere și căile de urmat cu privire la zonă.

În cursul acestui proiect vor fi utilizate mai multe metodologii, inclusiv trecerea în revistă și analiza comparativă a literaturii de specialitate, colectarea și analiza de documente din surse deschise și interviurile orale. Acestea din urmă vor respecta procedurile standard practicate în cercetare, inclusiv solicitarea acordului scris al persoanei intervievate de a fi înregistrată, reexaminarea tuturor declarațiilor sau rezumatelor scrise referitoare la persoana intervievată, în scopul verificării veridicității acestora, și distribuirea înregistrărilor interviurilor orale sau a declarațiilor numai cu acordul expres al persoanei intervievate, în conformitate cu un protocol de interviu standard. Informațiile și detaliile provenite din surse deschise și obținute prin metodele istoriei orale vor fi confruntate pentru a confirma veridicitatea acestora.

Toate reuniunile desfășurate în cursul acestui proiect vor avea loc cu respectarea normelor institutului Chatham House.

Toate materialele aferente proiectului, inclusiv cele obținute din surse deschise și materialele orale, vor fi arhivate și întreținute în format digital de către UNIDIR pentru o durată determinată. Ghidurile stilistice și procesele de asigurare a calității ale UNIDIR vor fi aplicate tuturor publicațiilor, inclusiv evaluărilor externe inter pares ale proiectelor de manuscrise.

4.   Echipa proiectului

Acest proiect va fi condus de un coordonator de proiect care dispune de cunoștințele și experiența necesare în ceea ce privește regiunea și aspectele legate de armele de distrugere în masă specifice acesteia. Coordonatorul de proiect va dispune de o rețea extinsă de contacte și se va bucura de respect și apreciere în regiune. Coordonatorul de proiect va raporta directorului UNIDIR, va coordona echipa de proiect, va coordona elaborarea cronicii descriptive privind procesele desfășurate începând cu 1995 în legătură cu zona fără arme de distrugere în masă și va conduce și va coordona procesul de implicare a experților și a foștilor funcționari, precum și pe cel de compilare a opiniilor privind eforturile anterioare și perspectivele actuale ale zonei.

Pentru a coordona și a efectua trecerea în revistă ale literaturii de specialitate relevante, colectarea documentației necesare și desfășurarea interviurilor orale va fi recrutat un director de proiect/cercetător cu normă întreagă. Directorul de proiect/cercetător: (a) va avea o diplomă universitară cu o specializare relevantă (Orientul Mijlociu, securitatea internațională și/sau aspecte referitoare la armele de distrugere în masă), o cunoaștere aprofundată a Orientului Mijlociu, a limbilor relevante și va avea la activ numeroase lucrări relevante publicate; (b) va putea face dovada că este autorul unor studii de cercetare de înaltă calitate, imparțiale și responsabile, precum și că dispune de excelente aptitudini interpersonale; (c) va juca un rol principal în pregătirea de rapoarte de sinteză cu privire la punctele de vedere referitoare la chestiunile și la căile de urmat, identificate de cronică.

Un cercetător principal, cu jumătate de normă (50 %), va oferi orientare, cunoștințe și consiliere coordonatorului de proiect și directorului de proiect/cercetător și va contribui la elaborarea și redactarea cronicii. Cercetătorul principal va dispune de cunoștințe și de o experiență ample în legătură cu regiunea Orientului Mijlociu și cu eforturile de înființare a unei zone fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu.

Pentru acest proiect, va fi înființat un grup de referință de 4-5 persoane, cu scopul de a oferi orientări și consiliere, de a revizui proiectele de publicații, de a contribui la stabilirea de contacte cu experți și institute relevante și de a participa la reuniuni și la dialoguri la nivel de experți în regiune. Respectivele persoane vor fi selectate pe baza expertizei și a cunoștințelor lor cu privire la inițiativele legate de zona fără arme de distrugere în masă din Orientul Mijlociu și vor participa la proiect în nume propriu. Acestora li se vor rambursa costurile de călătorie și vor primi o diurnă și un mic onorariu atunci când participă la activitățile legate de proiect.

Având în vedere că acest proiect presupune deplasări frecvente și implicarea unei rețele largi și diverse de experți, va fi recrutat un asistent al echipei care să sprijine gestionarea și logistica proiectului, inclusiv deplasările către regiune și în interiorul acesteia, organizarea de reuniuni și procesele financiare și administrative în cadrul sistemului ONU de resurse pentru activități (Umoja). Ideal ar fi ca asistentul echipei să vorbească limba arabă.

Un stagiar va sprijini proiectul lucrând cu fracțiune de normă (50 %) și se va ocupa de adunarea și verificarea documentației, de verificarea factuală, de elaborarea de tabele/liste de date relevante și de arhivarea datelor.

III.   Guvernanța și monitorizarea proiectului

Acest proiect va fi realizat sub auspiciile UNIDIR. UNIDIR este o instituție autonomă în cadrul Organizației Națiunilor Unite, înființată în 1980 în scopul desfășurării de cercetări independente privind dezarmarea și problemele conexe, în special pe teme legate de securitatea internațională. Cu sediul la Geneva, institutul are o reputație mondială și o expertiză de lungă durată cu privire la chestiuni legate de armele de distrugere în masă, inclusiv o memorie instituțională semnificativă și o arhivă importantă privind procesele de dezarmare, inclusiv privind TNP și zonele fără arme nucleare din întreaga lume, având la activ o serie de publicații importante, care sunt accesibile publicului și disponibile online în mod gratuit.

O componentă importantă a rolului UNIDIR este reprezentată de convocarea și facilitarea dialogului informal între diverși experți în ceea ce privește aspectele legate de dezarmare, de la problemele legate de armele de distrugere în masă, până la tehnologiile noi și emergente în materie de armament. Prin urmare, UNIDIR dispune de o rețea vastă la care poate apela, precum și de experiență în organizarea de reuniuni la Geneva și în alte părți și în pregătirea de rapoarte de sinteză și acțiuni ulterioare acestora.

UNIDIR este condus de un consiliu director care joacă și rolul de consiliu consultativ pe probleme de dezarmare, iar directorul UNIDIR raportează acestui organism. Consiliul director reunește un grup divers de experți din întreaga lume, toți participând în nume propriu, și care se reunesc de două ori pe an pentru a evalua activitățile de fond și financiare ale UNIDIR. Consiliul director prezintă anual rapoarte secretarului general al ONU cu privire la activitatea sa. Directorul UNIDIR este responsabil pentru organizarea, conducerea și administrarea UNIDIR, inclusiv pentru rezultatele cercetării de fond întreprinse de acesta, precum și pentru procesele sale financiare și administrative.

Deși UNIDIR este o organizație autonomă, acesta respectă normele și regulamentele financiare ale ONU, iar finanțele sale sunt supuse auditului Consiliului de audit al ONU. Finanțarea proiectelor este administrată și gestionată în cadrul Umoja și face obiectul unei evaluări trimestriale. UNIDIR raportează cu privire la progresele și finanțarea proiectelor individuale în fața donatorilor relevanți cel puțin o dată pe an sau, cel mai des, trimestrial, în funcție de cerințele fiecărui donator individual.

---

| 7.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 149/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 149/73

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/939 A COMISIEI

din 6 iunie 2019

pentru desemnarea entităților emitente însărcinate cu operarea unui sistem de atribuire a identificatorilor unici ai dispozitivelor (IUD) în domeniul dispozitivelor medicale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale, de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 și de abrogare a Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 27 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/746 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro și de abrogare a Directivei 98/79/CE și a Deciziei 2010/227/UE a Comisiei (2), în special articolul 24 alineatul (2) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | Articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 și articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/746 stabilesc fiecare un sistem de identificare unică a dispozitivelor (sistem IUD) pentru anumite dispozitive medicale care intră în domeniul de aplicare al regulamentelor respective. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 și articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/746 stabilesc fiecare un sistem de identificare unică a dispozitivelor (sistem IUD) pentru anumite dispozitive medicale care intră în domeniul de aplicare al regulamentelor respective.

| (2) | Înainte de introducerea pe piață a unui dispozitiv căruia i se aplică sistemul IUD, producătorul acestuia este obligat să atribuie acestui dispozitiv un identificator unic al dispozitivelor (IUD) și, dacă este cazul, tuturor nivelurilor superioare de ambalare. IUD trebuie să fi fost creat în conformitate cu normele unei entități emitente desemnate de Comisie pentru a opera un sistem de atribuire de IUD. Producătorii pot utiliza numai standardele de codificare furnizate de entitățile emitente desemnate de Comisie. |
| --- | --- |

(2)

Înainte de introducerea pe piață a unui dispozitiv căruia i se aplică sistemul IUD, producătorul acestuia este obligat să atribuie acestui dispozitiv un identificator unic al dispozitivelor (IUD) și, dacă este cazul, tuturor nivelurilor superioare de ambalare. IUD trebuie să fi fost creat în conformitate cu normele unei entități emitente desemnate de Comisie pentru a opera un sistem de atribuire de IUD. Producătorii pot utiliza numai standardele de codificare furnizate de entitățile emitente desemnate de Comisie.

| (3) | Articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/745 și articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/746 stabilesc criteriile pe care entitățile emitente trebuie să le îndeplinească înainte de a putea fi desemnate să opereze un sistem de atribuire de IUD în temeiul regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/745 și articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/746 stabilesc criteriile pe care entitățile emitente trebuie să le îndeplinească înainte de a putea fi desemnate să opereze un sistem de atribuire de IUD în temeiul regulamentului respectiv.

| (4) | La 21 decembrie 2018, a fost lansată pe site-ul web al Comisiei o cerere de candidaturi din partea entităților emitente interesate să fie desemnate pentru a opera un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745 și un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746 (3), termenul limită pentru depunerea candidaturilor fiind 25 ianuarie 2019. S-au primit patru candidaturi. Comisia a evaluat fiecare dintre aceste candidaturi și a concluzionat că entitățile în cauză îndeplinesc criteriile relevante pentru desemnare în temeiul ambelor regulamente. Grupul de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG – Medical Device Coordination Group) a fost, de asemenea, consultat și nu a ridicat nicio obiecție. |
| --- | --- |

(4)

La 21 decembrie 2018, a fost lansată pe site-ul web al Comisiei o cerere de candidaturi din partea entităților emitente interesate să fie desemnate pentru a opera un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745 și un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746 (3), termenul limită pentru depunerea candidaturilor fiind 25 ianuarie 2019. S-au primit patru candidaturi. Comisia a evaluat fiecare dintre aceste candidaturi și a concluzionat că entitățile în cauză îndeplinesc criteriile relevante pentru desemnare în temeiul ambelor regulamente. Grupul de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG – Medical Device Coordination Group) a fost, de asemenea, consultat și nu a ridicat nicio obiecție.

| (5) | Prin urmare, entitățile enumerate în anexa la prezenta decizie ar trebui să fie desemnate să opereze un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745 și un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, entitățile enumerate în anexa la prezenta decizie ar trebui să fie desemnate să opereze un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745 și un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746.

| (6) | Dispozițiile prezentei decizii sunt strâns legate între ele, dat fiind că atât Regulamentul (UE) 2017/745, cât și Regulamentul (UE) 2017/746 se referă la dispozitive medicale și că sistemele de IUD în temeiul ambelor regulamente sunt strâns corelate, ambele fiind supuse unor cerințe identice. Având în vedere că aceleași entități emitente sunt desemnate pentru a opera un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745, cât și un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746, este de dorit ca desemnările pentru ambele regulamente să fie incluse într-o singură decizie, |
| --- | --- |

(6)

Dispozițiile prezentei decizii sunt strâns legate între ele, dat fiind că atât Regulamentul (UE) 2017/745, cât și Regulamentul (UE) 2017/746 se referă la dispozitive medicale și că sistemele de IUD în temeiul ambelor regulamente sunt strâns corelate, ambele fiind supuse unor cerințe identice. Având în vedere că aceleași entități emitente sunt desemnate pentru a opera un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745, cât și un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746, este de dorit ca desemnările pentru ambele regulamente să fie incluse într-o singură decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Desemnarea entităților emitente

Entitățile emitente enumerate în anexa la prezenta decizie sunt desemnate să opereze un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745 și un sistem de atribuire de IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746.

Articolul 2

Condiții de desemnare

(1)   Desemnările efectuate în temeiul articolului 1 rămân valabile pentru o perioadă de cinci ani cu începere de la 27 iunie 2019. La sfârșitul acestei perioade, fiecare dintre aceste desemnări poate fi reînnoită pentru o perioadă suplimentară de cinci ani dacă entitatea emitentă continuă să respecte criteriile și condițiile de desemnare.

(2)   Comisia poate suspenda sau revoca în orice moment desemnarea unei entități emitente în temeiul articolului 1 în cazul în care constată că entitatea nu mai îndeplinește criteriile de desemnare prevăzute la articolul 27 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2017/745 sau la articolul 24 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2017/746.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 6 iunie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 117, 5.5.2017, p. 1.

1

(2)  
  JO L 117, 5.5.2017, p. 176.

2

(3)  Cererea de candidaturi a fost publicată la adresa https://ec.europa.eu/growth/content/call-applications-view-designation-udi-issuing-entities-accordance-article-272-regulation-eu_ro

3

---

ANEXĂ

Lista entităților emitente desemnate să opereze un sistem de atribuire a IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/745 și un sistem de atribuire a IUD în temeiul Regulamentului (UE) 2017/746

| (a) | GS1 AISBL |
| --- | --- |

(a)

GS1 AISBL

| (b) | Health Industry Business Communications Council (HIBCC) |
| --- | --- |

(b)

Health Industry Business Communications Council (HIBCC)

| (c) | ICCBBA |
| --- | --- |

(c)

ICCBBA

| (d) | Informationsstelle für Arzneispezialitäten – IFA GmbH |
| --- | --- |

(d)

Informationsstelle für Arzneispezialitäten – IFA GmbH

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 7.6.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 149/76 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 149/76

---

DECIZIA NR. 2/2017 A COMITETULUI MIXT AL CONVENȚIEI REGIONALE CU PRIVIRE LA REGULILE DE ORIGINE PREFERENȚIALE PAN-EURO-MEDITERANEENE

din 16 mai 2017

de modificare a dispozițiilor apendicelui II la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, prin introducerea posibilității de drawback al taxelor și de cumul integral în cadrul schimburilor comerciale reglementate de Acordul central european de comerț liber (CEFTA), la care sunt părți Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene [2019/940]

COMITETUL MIXT,

având în vedere Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 1 alineatul (2) din Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene (denumită în continuare „convenția”) prevede că Apendicele II cuprinde o serie de dispoziții speciale aplicabile între anumite părți contractante și care derogă de la dispozițiile prevăzute în apendicele I. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 1 alineatul (2) din Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene (denumită în continuare „convenția”) prevede că Apendicele II cuprinde o serie de dispoziții speciale aplicabile între anumite părți contractante și care derogă de la dispozițiile prevăzute în apendicele I.

| (2) | Articolul 1 din apendicele II la convenție prevede că părțile contractante pot aplica, în cadrul schimburilor lor comerciale bilaterale, dispoziții speciale care derogă de la dispozițiile prevăzute în apendicele I și că respectivele dispoziții sunt prevăzute în anexele la apendicele II. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 1 din apendicele II la convenție prevede că părțile contractante pot aplica, în cadrul schimburilor lor comerciale bilaterale, dispoziții speciale care derogă de la dispozițiile prevăzute în apendicele I și că respectivele dispoziții sunt prevăzute în anexele la apendicele II.

| (3) | Republica Serbia, în calitate de președinte al Subcomitetului CEFTA pentru aspecte vamale și reguli de origine din cadrul Acordului central european de comerț liber (CEFTA), la care sunt părți Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene (denumite în continuare „părți CEFTA”), a informat secretariatul Comitetului mixt al convenției cu privire la Decizia nr. 3/2015 din 26 noiembrie 2015 a Comitetului mixt al Acordului central european de comerț liber privind introducerea posibilității de drawback al taxelor și de cumul integral în cadrul schimburilor comerciale dintre Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene în cadrul CEFTA. |
| --- | --- |

(3)

Republica Serbia, în calitate de președinte al Subcomitetului CEFTA pentru aspecte vamale și reguli de origine din cadrul Acordului central european de comerț liber (CEFTA), la care sunt părți Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene (denumite în continuare „părți CEFTA”), a informat secretariatul Comitetului mixt al convenției cu privire la Decizia nr. 3/2015 din 26 noiembrie 2015 a Comitetului mixt al Acordului central european de comerț liber privind introducerea posibilității de drawback al taxelor și de cumul integral în cadrul schimburilor comerciale dintre Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene în cadrul CEFTA.

| (4) | Conform articolului 4 alineatul (3) litera (a) din convenție, Comitetul mixt trebuie să adopte în unanimitate modificările aduse convenției, inclusiv modificările apendicelor, |
| --- | --- |

(4)

Conform articolului 4 alineatul (3) litera (a) din convenție, Comitetul mixt trebuie să adopte în unanimitate modificările aduse convenției, inclusiv modificările apendicelor,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Apendicele II la convenție, care stabilește derogările de la dispozițiile prevăzute în apendicele I la convenție, se modifică și se completează prin anexele XIII, G și H la apendicele II la convenție, care figurează în anexele la prezenta decizie.

Articolul 2

Anexele XIII, G și H la apendicele II la convenție, care figurează în anexele la prezenta decizie, precizează condițiile de aplicare a interzicerii drawbackului taxelor și a cumulului integral în cadrul schimburilor comerciale dintre părțile la CEFTA.

Articolul 3

Anexele fac parte integrantă din prezenta decizie.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale de către Comitetul mixt.

Data aplicării este 1 iulie 2019.

Adoptată la Bruxelles, 16 mai 2017.

Pentru Comitetul mixt

Președintele

Péter KOVÀCS

---

(1)  
  JO L 54, 26.2.2013, p. 4.

1

---

ANEXA I

În apendicele II la convenție, se adaugă următoarea anexă XIII:

„ANEXA XIII

Schimburile comerciale reglementate de Acordul central european de comerț liber (CEFTA), la care sunt părți Republica Moldova și participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene

Articolul 1

Excluderile de la cumulul de origine

Produsele care au dobândit caracterul de produs originar prin aplicarea dispozițiilor prevăzute în prezenta anexă sunt excluse de la cumulul prevăzut la articolul 3 din apendicele I.

Articolul 2

Cumulul de origine

În scopul punerii în aplicare a articolului 2 alineatul (1) litera (b) din apendicele I, prelucrările sau transformările efectuate în Republica Moldova sau participanții la procesul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene (denumite în continuare «părți la CEFTA») sunt considerate a fi fost efectuate în orice altă parte la CEFTA dacă produsele obținute suferă prelucrări sau transformări ulterioare în partea la CEFTA în cauză. Atunci când, în conformitate cu prezenta dispoziție, produsele originare sunt obținute în două sau mai multe dintre părțile respective, ele sunt considerate ca fiind originare dintr-o parte la CEFTA numai dacă prelucrările sau transformările sunt mai ample decât operațiunile menționate la articolul 6 din apendicele I.

Articolul 3

Dovezile de origine

(1)   Fără a se aduce atingere articolului 16 alineatele (4) și (5) din apendicele I, un certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 este emis de autoritățile vamale ale unei părți la CEFTA dacă produsele în cauză pot fi considerate produse originare dintr-o parte la CEFTA, cu aplicarea cumulului menționat la articolul 2 din prezenta anexă, și dacă îndeplinesc celelalte condiții din apendicele I.

(2)   Fără a se aduce atingere articolului 21 alineatele (2) și (3) din apendicele I, o declarație de origine poate fi întocmită dacă produsele în cauză pot fi considerate produse originare dintr-o parte la CEFTA, cu aplicarea cumulului menționat la articolul 2 din prezenta anexă, și dacă îndeplinesc celelalte condiții din apendicele I.

Articolul 4

Declarațiile furnizorului

(1)   Atunci când se emite un certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 sau se întocmește o declarație de origine, în una dintre părțile la CEFTA, pentru produse originare la fabricarea cărora au fost utilizate mărfuri provenite din alte părți la CEFTA, care au fost supuse unor prelucrări sau transformări în părțile respective fără să fi obținut caracterul originar preferențial, se ține seama de declarația furnizorului dată pentru aceste mărfuri în conformitate cu prezentul articol.

(2)   Declarația furnizorului menționată la alineatul (1) din prezentul articol servește drept dovadă a prelucrărilor sau a transformărilor la care au fost supuse mărfurile respective în părțile la CEFTA, pentru a determina dacă produsele la fabricarea cărora s-au folosit mărfurile respective pot fi considerate produse originare din părțile la CEFTA sau care îndeplinesc celelalte condiții din apendicele I.

(3)   Cu excepția cazurilor menționate la alineatul (4) din prezentul articol, furnizorul întocmește o declarație separată pentru fiecare transport de mărfuri, după modelul prevăzut în anexa G la prezentul apendice, pe o foaie de hârtie anexată la factură, la bonul de livrare sau la orice alt document comercial, descriind mărfurile respective suficient de detaliat pentru a putea fi identificate.

(4)   În cazul în care un furnizor livrează în mod regulat unui anumit client mărfuri prelucrate sau transformate în părțile la CEFTA, al căror mod de prelucrare sau transformare se estimează a rămâne constant o lungă perioadă de timp, furnizorul în cauză poate prezenta o singură declarație (denumită în continuare «declarația pe termen lung a furnizorului»), care acoperă transporturile ulterioare ale mărfurilor respective.

În mod normal, o declarație pe termen lung a furnizorului poate fi valabilă timp de cel mult un an de la data întocmirii sale. Autoritatea vamală a unei părți la CEFTA în care este întocmită declarația stabilește condițiile în care pot fi utilizate perioade mai lungi de timp.

Declarația pe termen lung a furnizorului este întocmită de furnizor după modelul prevăzut în anexa H la prezentul apendice și descrie mărfurile respective suficient de detaliat pentru a putea fi identificate. Declarația este furnizată clientului în cauză înainte sau odată cu livrarea primului transport de mărfuri care face obiectul declarației.

Furnizorul își informează de îndată clientul dacă declarația pe termen lung nu mai corespunde mărfurilor livrate.

(5)   Declarația furnizorului menționată la alineatele (3) și (4) din prezentul articol se dactilografiază sau se imprimă în limba engleză, conform dispozițiilor de drept intern al părții la CEFTA în care este întocmită declarația, și poartă semnătura originală de mână a furnizorului. Declarația poate fi redactată și de mână; în acest caz, trebuie scrisă cu cerneală și cu litere de tipar.

(6)   Furnizorul care întocmește declarația trebuie să poată prezenta, în orice moment, la cererea autorității vamale a părții la CEFTA în care este întocmită declarația, toate documentele corespunzătoare care dovedesc că informațiile prezentate în declarație sunt corecte.

Articolul 5

Documentele justificative

Declarațiile furnizorului care atestă prelucrările sau transformările la care au fost supuse în părțile la CEFTA materialele utilizate, întocmite în una dintre aceste părți, sunt tratate ca un document menționat la articolul 16 alineatul (3) și la articolul 21 alineatul (5) din apendicele I și la articolul 4 alineatul (6) din prezenta anexă, utilizat pentru a dovedi că produsele care fac obiectul unui certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 sau al unei declarații de origine pot fi considerate produse originare dintr-o parte la CEFTA și că îndeplinesc celelalte condiții ale apendicelui I.

Articolul 6

Păstrarea declarațiilor furnizorului

Furnizorul care întocmește o declarație a furnizorului păstrează timp de cel puțin trei ani copii ale declarației și ale tuturor facturilor, ale bonurilor de livrare sau ale oricăror alte documente comerciale la care este anexată declarația, precum și documentele menționate la articolul 4 alineatul (6) din prezenta anexă.

Furnizorul care întocmește o declarație pe termen lung a furnizorului păstrează timp de cel puțin trei ani copii ale declarației și ale tuturor facturilor, ale bonurilor de livrare sau ale oricăror alte documente comerciale referitoare la mărfurile specificate în respectiva declarație și livrate clientului în cauză, precum și documentele menționate la articolul 4 alineatul (6) din prezenta anexă. Această perioadă se calculează de la data expirării valabilității declarației pe termen lung a furnizorului.

Articolul 7

Cooperarea administrativă

Fără a aduce atingere articolelor 31 și 32 din apendicele I, pentru a garanta o aplicare corectă a prezentei anexe, părțile la CEFTA își acordă reciproc asistență, prin intermediul autorităților vamale competente, la verificarea autenticității certificatelor de circulație a mărfurilor EUR.1, a declarațiilor de origine sau a declarațiilor furnizorilor, precum și a exactității informațiilor furnizate în aceste documente.

Articolul 8

Verificarea declarațiilor furnizorului

(1)   Verificările a posteriori ale declarațiilor furnizorului sau ale declarațiilor pe termen lung ale furnizorului se pot efectua prin sondaj sau ori de câte ori autoritatea vamală a părții la CEFTA în care aceste declarații au fost luate în considerare pentru utilizarea unui certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 sau pentru întocmirea unei declarații de origine au îndoieli întemeiate cu privire la autenticitatea documentului sau la corectitudinea informațiilor furnizate în respectivul document.

(2)   În scopul punerii în aplicare a alineatului (1) din prezentul articol, autoritatea vamală a părții la CEFTA menționate la alineatul (1) din prezentul articol returnează declarația furnizorului sau declarația pe termen lung a furnizorului și facturile, bonurile de livrare sau alte documente comerciale referitoare la mărfurile care fac obiectul respectivei declarații autorității vamale a părții la CEFTA în care a fost întocmită declarația, indicând, dacă este cazul, motivele de fond sau de formă care stau la baza cererii de verificare.

În sprijinul cererii de verificare a posteriori, acestea furnizează toate documentele și toate informațiile obținute care sugerează că informațiile din declarația furnizorului sau din declarația pe termen lung a furnizorului sunt incorecte.

(3)   Verificarea este efectuată de către autoritatea vamală a părții la CEFTA în care a fost întocmită declarația furnizorului sau declarația pe termen lung a furnizorului. În acest scop, ea este abilitată să solicite orice dovezi și să efectueze orice verificare a conturilor furnizorului sau orice alt control pe care îl consideră necesar.

(4)   Autoritatea vamală care solicită verificarea este informată în cel mai scurt timp cu privire la rezultatele acesteia. Aceste rezultate trebuie să indice clar dacă informațiile menționate în declarația furnizorului sau în declarația pe termen lung a furnizorului sunt corecte și dacă permit autorităților să stabilească dacă și în ce măsură respectiva declarație a furnizorului ar putea fi luată în considerare pentru eliberarea unui certificat de circulație a mărfurilor EUR.1 sau pentru întocmirea unei declarații de origine.

Articolul 9

Sancțiuni

Se aplică sancțiuni oricărei persoane care întocmește sau dispune întocmirea unui document care conține date incorecte în scopul obținerii unui tratament preferențial pentru produse.

Articolul 10

Interzicerea drawbackului sau a scutirii de taxe vamale

Interdicția prevăzută la articolul 14 alineatul (1) din apendicele I nu se aplică schimburilor comerciale bilaterale dintre părțile la CEFTA.

---

ANEXA II

În apendicele II la convenție, se adaugă următoarea anexă G:

„ANEXA G

Declarația furnizorului cu privire la mărfurile care au fost supuse unor prelucrări sau transformări în părțile la CEFTA fără a obține caracterul originar preferențial

Declarația furnizorului, al cărei text este prevăzut mai jos, trebuie întocmită în conformitate cu notele de subsol. Cu toate acestea, reproducerea notelor de subsol nu este necesară.

DECLARAȚIA FURNIZORULUI

cu privire la mărfurile care au fost supuse unor prelucrări sau transformări în părțile la CEFTA fără a obține caracterul originar preferențial

Subsemnatul (subsemnata), furnizor al mărfurilor menționate în documentele anexate, declar că:

| 1. | Următoarele materiale, care nu sunt originare din părțile la CEFTA, au fost folosite în părțile la CEFTA la fabricarea acestor mărfuri:








  Denumirea mărfurilor furnizate (1) | Denumirea materialelor neoriginare utilizate | Poziția materialelor neoriginare utilizate (2) | Valoarea materialelor neoriginare utilizate (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Valoarea totală | |

1.

Următoarele materiale, care nu sunt originare din părțile la CEFTA, au fost folosite în părțile la CEFTA la fabricarea acestor mărfuri:

Denumirea mărfurilor furnizate (1)

Denumirea materialelor neoriginare utilizate

Poziția materialelor neoriginare utilizate (2)

Valoarea materialelor neoriginare utilizate (3)

Valoarea totală

| 2. | Toate celelalte materiale folosite în părțile la CEFTA pentru fabricarea acestor mărfuri sunt originare din părțile la CEFTA. |
| --- | --- |

2.

Toate celelalte materiale folosite în părțile la CEFTA pentru fabricarea acestor mărfuri sunt originare din părțile la CEFTA.

| 3. | Următoarele mărfuri au fost supuse unor prelucrări sau transformări în afara unei părți la CEFTA, în conformitate cu articolul 11 din apendicele I la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, unde au dobândit următoarea valoare adăugată totală:






  Denumirea mărfurilor furnizate
  ...
  ...
  ...
  ... | Valoarea adăugată totală dobândită în afara părților la CEFTA (4)

  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| | ...

  (Locul și data)

  ...
  ...
  ...

  (Adresa și semnătura furnizorului; de asemenea, numele clar al persoanei care semnează declarația) |

3.

Următoarele mărfuri au fost supuse unor prelucrări sau transformări în afara unei părți la CEFTA, în conformitate cu articolul 11 din apendicele I la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, unde au dobândit următoarea valoare adăugată totală:

Denumirea mărfurilor furnizate

...

...

...

...

Valoarea adăugată totală dobândită în afara părților la CEFTA (4)

...

...

...

...

...

(Locul și data)

...

...

...

(Adresa și semnătura furnizorului; de asemenea, numele clar al persoanei care semnează declarația)

---

(1)  Atunci când factura, bonul de livrare sau alt document comercial la care se anexează declarația se referă la diferite tipuri de mărfuri sau la mărfuri care nu conțin materiale neoriginare în aceleași proporții, furnizorul trebuie să le diferențieze în mod clar.

1

Exemplu:

Documentul se referă la diverse modele de motoare electrice de la poziția 8501 folosite la fabricarea de mașini de spălat de la poziția 8450. Natura și valoarea materialelor neoriginare folosite la fabricarea acestor motoare variază de la un model la altul. Prin urmare, modelele trebuie diferențiate în prima coloană, iar indicațiile din celelalte coloane trebuie furnizate separat pentru fiecare model, pentru a-i permite producătorului de mașini de spălat să evalueze în mod corect caracterul originar al produselor sale în funcție de modelul motorului electric pe care îl folosește.

(2)  Indicațiile solicitate în aceste coloane se furnizează numai dacă sunt necesare.

2

Exemple:

Regula aplicabilă articolelor de îmbrăcăminte de la ex capitolul 62 precizează că se pot folosi fire neoriginare. În cazul în care un producător de articole de îmbrăcăminte din Serbia utilizează țesături importate din Muntenegru și obținute în această țară prin țeserea de fire neoriginare, este suficient ca furnizorul din Muntenegru să descrie în declarația sa materialele neoriginare folosite ca fire, fără indicarea poziției și a valorii acestor fire.

Un producător de sârmă din fier de la poziția 7217 care a produs sârma din bare de fier neoriginare trebuie să indice în a doua coloană «bare de fier». În cazul în care sârma urmează să fie folosită la fabricarea unui utilaj în privința căruia regula limitează proporția de materialele neoriginare folosite la o anumită valoare procentuală, este necesar ca în coloana a treia să se precizeze valoarea barelor neoriginare.

(3)  
  «Valoarea materialelor» înseamnă valoarea în vamă la momentul importului materialelor neoriginare utilizate sau, dacă aceasta nu este cunoscută și nu poate fi stabilită, primul preț verificabil plătit pentru aceste materiale în părțile la CEFTA. Valoarea exactă a fiecărui material neoriginar folosit trebuie indicată per unitate de mărfuri menționate în prima coloană.

3

(4)  
  «Valoarea adăugată totală» înseamnă totalitatea costurilor acumulate în afara părților la CEFTA, inclusiv valoarea tuturor materialelor adăugate acolo. Valoarea adăugată totală exactă dobândită în afara părților la CEFTA trebuie precizată per unitate de mărfuri menționate în prima coloană.

4

---

ANEXA III

În apendicele II la convenție, se adaugă următoarea anexă H:

„ANEXA H

Declarația pe termen lung a furnizorului cu privire la mărfurile care au fost supuse unor prelucrări sau transformări în părțile la CEFTA fără a obține caracterul originar preferențial

Declarația pe termen lung a furnizorului, al cărei text este prevăzut în continuare, trebuie întocmită în conformitate cu notele de subsol. Cu toate acestea, reproducerea notelor de subsol nu este necesară.

DECLARAȚIA PE TERMEN LUNG A FURNIZORULUI

cu privire la mărfurile care au fost supuse unor prelucrări sau transformări în părțile la CEFTA fără a obține caracterul originar preferențial

Subsemnatul, furnizor al mărfurilor menționate în prezentul document, furnizate cu regularitate către ... (1), declar că:

| 1. | Următoarele materiale, care nu sunt originare din părțile la CEFTA, au fost folosite în părțile la CEFTA la fabricarea acestor mărfuri:








  Denumirea mărfurilor furnizate (2) | Denumirea materialelor neoriginare utilizate | Poziția materialelor neoriginare utilizate (3) | Valoarea materialelor neoriginare utilizate (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Valoarea totală | |

1.

Următoarele materiale, care nu sunt originare din părțile la CEFTA, au fost folosite în părțile la CEFTA la fabricarea acestor mărfuri:

Denumirea mărfurilor furnizate (2)

Denumirea materialelor neoriginare utilizate

Poziția materialelor neoriginare utilizate (3)

Valoarea materialelor neoriginare utilizate (4)

Valoarea totală

| 2. | Toate celelalte materiale folosite în părțile la CEFTA pentru fabricarea acestor mărfuri sunt originare din părțile la CEFTA. |
| --- | --- |

2.

Toate celelalte materiale folosite în părțile la CEFTA pentru fabricarea acestor mărfuri sunt originare din părțile la CEFTA.

| 3. | Următoarele mărfuri au fost supuse unor prelucrări sau transformări în afara unei părți la CEFTA, în conformitate cu articolul 11 din apendicele I la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, unde au dobândit următoarea valoare adăugată totală:






  Denumirea mărfurilor furnizate | Valoarea adăugată totală dobândită în afara părților la CEFTA (5) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |

3.

Următoarele mărfuri au fost supuse unor prelucrări sau transformări în afara unei părți la CEFTA, în conformitate cu articolul 11 din apendicele I la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, unde au dobândit următoarea valoare adăugată totală:

Denumirea mărfurilor furnizate

Valoarea adăugată totală dobândită în afara părților la CEFTA (5)

Prezenta declarație este valabilă pentru toate transporturile ulterioare de aceste mărfuri livrate de la ...

la ... (6).

Mă angajez să informez ... (7) imediat în cazul în care prezenta declarație nu mai este valabilă.

| | ...

  (Locul și data)

  ...
  ...
  ...

  (Adresa și semnătura furnizorului; de asemenea, numele clar al persoanei care semnează declarația) |
| --- | --- |

...

(Locul și data)

...

...

...

(Adresa și semnătura furnizorului; de asemenea, numele clar al persoanei care semnează declarația)

---

(1)  Numele și adresa clientului.

1

(2)  Atunci când factura, bonul de livrare sau alt document comercial la care se anexează declarația se referă la diferite tipuri de mărfuri sau la mărfuri care nu conțin materiale neoriginare în aceleași proporții, furnizorul trebuie să le diferențieze în mod clar.

2

Exemplu:

Documentul se referă la diverse modele de motoare electrice de la poziția 8501 folosite la fabricarea de mașini de spălat de la poziția 8450. Natura și valoarea materialelor neoriginare folosite la fabricarea acestor motoare variază de la un model la altul. Prin urmare, modelele trebuie diferențiate în prima coloană, iar indicațiile din celelalte coloane trebuie furnizate separat pentru fiecare model, pentru a-i permite producătorului de mașini de spălat să evalueze în mod corect caracterul originar al produselor sale în funcție de modelul motorului electric pe care îl folosește.

(3)  Indicațiile solicitate în aceste coloane se furnizează numai dacă sunt necesare.

3

Exemple:

Regula aplicabilă articolelor de îmbrăcăminte de la ex capitolul 62 precizează că se pot folosi fire neoriginare. În cazul în care un producător de articole de îmbrăcăminte din Serbia utilizează țesături importate din Muntenegru și obținute în această țară prin țeserea de fire neoriginare, este suficient ca furnizorul din Muntenegru să descrie în declarația sa materialele neoriginare folosite ca fire, fără indicarea poziției și a valorii acestor fire. Un producător de sârmă din fier de la poziția 7217 care a produs sârma din bare de fier neoriginare trebuie să indice în a doua coloană «bare de fier». În cazul în care sârma urmează să fie folosită la fabricarea unui utilaj în privința căruia regula limitează proporția de materialele neoriginare folosite la o anumită valoare procentuală, este necesar ca în coloana a treia să se precizeze valoarea barelor neoriginare.

(4)  
  «Valoarea materialelor» înseamnă valoarea în vamă la momentul importului materialelor neoriginare utilizate sau, dacă aceasta nu este cunoscută și nu poate fi stabilită, primul preț verificabil plătit pentru aceste materiale în părțile la CEFTA. Valoarea exactă a fiecărui material neoriginar folosit trebuie indicată per unitate de mărfuri menționate în prima coloană.

4

(5)  
  «Valoarea adăugată totală» înseamnă totalitatea costurilor acumulate în afara părților la CEFTA, inclusiv valoarea tuturor materialelor adăugate acolo. Valoarea adăugată totală exactă dobândită în afara părților la CEFTA trebuie precizată per unitate de mărfuri menționate în prima coloană.

5

(6)  A se introduce datele. Perioada de valabilitate a declarației pe termen lung a furnizorului nu ar trebui să depășească în mod normal 12 luni, sub rezerva condițiilor prevăzute de autoritățile vamale ale țării în care se întocmește declarația pe termen lung a furnizorului.

6

(7)  Numele și adresa clientului.

7

---