# Az Európai Unió L 88/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 88 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. március 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 88

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. március 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/528 határozata (2018. november 6.) az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás Unió nevében történő megkötéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/529 rendelete (2019. március 28.) az (EU) 2019/124 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/530 végrehajtási rendelete (2019. március 27.) a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumok kijelöléséről | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/531 végrehajtási rendelete (2019. március 27.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/532 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendeletnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatos kötelező automatikus információcserére vonatkozó egységes formanyomtatványok és nyelvhasználati szabályok tekintetében történő módosításáról | 25 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/533 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2020., a 2021. és a 2022. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (
  1
  ) | 28 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/534 ajánlása (2019. március 26.) az 5G hálózatok kiberbiztonságáról | 42 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2019/528 határozata (2018. november 6.) az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás Unió nevében történő megkötéséről

1

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2019/529 rendelete (2019. március 28.) az (EU) 2019/124 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

3

*

A Bizottság (EU) 2019/530 végrehajtási rendelete (2019. március 27.) a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumok kijelöléséről

19

*

A Bizottság (EU) 2019/531 végrehajtási rendelete (2019. március 27.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

23

*

A Bizottság (EU) 2019/532 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendeletnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatos kötelező automatikus információcserére vonatkozó egységes formanyomtatványok és nyelvhasználati szabályok tekintetében történő módosításáról

25

*

A Bizottság (EU) 2019/533 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2020., a 2021. és a 2022. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (
  1
  )

1

28

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2019/534 ajánlása (2019. március 26.) az 5G hálózatok kiberbiztonságáról

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/1

---

A TANÁCS (EU) 2019/528 HATÁROZATA

(2018. november 6.)

az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat (2) értelmében az Unió részt vesz a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA). |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat (2) értelmében az Unió részt vesz a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA).

| (2) | A Marokkói Királyság (a továbbiakban: Marokkó) kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, a „Horizont 2020” – a kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) – PRIMA-ban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult harmadik országaival egyenrangú félként. |
| --- | --- |

(2)

A Marokkói Királyság (a továbbiakban: Marokkó) kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, a „Horizont 2020” – a kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) – PRIMA-ban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult harmadik országaival egyenrangú félként.

| (3) | Az (EU) 2017/1324 határozat 1. cikkének (2) bekezdése szerint Marokkó a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás megkötésének függvényében válik Marokkó a PRIMA programban részt vevő állammá. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/1324 határozat 1. cikkének (2) bekezdése szerint Marokkó a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás megkötésének függvényében válik Marokkó a PRIMA programban részt vevő állammá.

| (4) | Az (EU) 2018/639 tanácsi határozattal (3) összhangban a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2018. április 10-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/639 tanácsi határozattal (3) összhangban a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2018. április 10-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

| (5) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(5)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (4).

2. cikk

A megállapodás (5) 5. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. LÖGER

---

(1)  
  2018. október 2-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1324 határozata (2017. július 4.) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (HL L 185., 2017.7.18., 1. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2018/639 határozata (2018. március 19.) a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 106., 2018.4.26., 1. o.).

3

(4)  A megállapodás szövege az aláírásról szóló határozattal együtt a HL L 106., 2018.4.26., 3. oldalán került kihirdetésre.

4

(5)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

5

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

RENDELETEK

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/3

---

A TANÁCS (EU) 2019/529 RENDELETE

(2019. március 28.)

az (EU) 2019/124 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet (1) meghatározza az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó 2019. évi halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet (1) meghatározza az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó 2019. évi halászati lehetőségeket.

| (2) | 2018-as éves ülésén a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) fenntartotta a kardhalra és a trópusi tonhalfélékre vonatkozóan elfogadott állományvédelmi intézkedések érvényességét. Az említett intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(2)

2018-as éves ülésén a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) fenntartotta a kardhalra és a trópusi tonhalfélékre vonatkozóan elfogadott állományvédelmi intézkedések érvényességét. Az említett intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban.

| (3) | 2019-es éves ülésén a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) új fogási korlátokat fogadott el a fattyúmakrélára (Trachurus murphyi) vonatkozóan, és jóváhagyta az atlanti jéghalak (Dissostichus spp.) felderítő halászatát. Az alkalmazandó intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban. |
| --- | --- |

(3)

2019-es éves ülésén a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) új fogási korlátokat fogadott el a fattyúmakrélára (Trachurus murphyi) vonatkozóan, és jóváhagyta az atlanti jéghalak (Dissostichus spp.) felderítő halászatát. Az alkalmazandó intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban.

| (4) | Az (EU) 2019/124 rendeletben a homoki angolna teljes kifogható mennyiségének értéke a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2a és 3a körzet, valamint az ICES 4 alterület vonatkozásában nullában került megállapításra. A homoki angolna rövid élettartamú faj, amelyre vonatkozóan a tudományos szakvélemény február második felében válik elérhetővé, noha a halászati tevékenységek áprilisban megkezdődnek. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/124 rendeletben a homoki angolna teljes kifogható mennyiségének értéke a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2a és 3a körzet, valamint az ICES 4 alterület vonatkozásában nullában került megállapításra. A homoki angolna rövid élettartamú faj, amelyre vonatkozóan a tudományos szakvélemény február második felében válik elérhetővé, noha a halászati tevékenységek áprilisban megkezdődnek.

| (5) | A homoki angolnának az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen ejtett fogásaira vonatkozó fogási korlátok értékeit – a maximális fenntartható hozam megközelítés, egyes állománygazdálkodási területek esetében pedig az elővigyázatossági megközelítés szellemében – módosítani kell az ICES által 2019. február 22-én kibocsátott legfrissebb tudományos szakvéleménynek megfelelően. |
| --- | --- |

(5)

A homoki angolnának az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen ejtett fogásaira vonatkozó fogási korlátok értékeit – a maximális fenntartható hozam megközelítés, egyes állománygazdálkodási területek esetében pedig az elővigyázatossági megközelítés szellemében – módosítani kell az ICES által 2019. február 22-én kibocsátott legfrissebb tudományos szakvéleménynek megfelelően.

| (6) | Az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) egyezményének hatálya alá tartozó területen az uniós halászhajókra vonatkozó erőkifejtési korlátok azokon az információkon alapulnak, amelyeket a tagállamok a kékúszójú tonhalra vonatkozó halászati, kapacitási és tenyésztési tervekben közöltek a Bizottsággal. Az említett erőkifejtési korlátoknak a jelentése azon uniós terven keresztül történt, amelyet az ICCAT a 2. szakbizottságának 2019. március 4–5-én tartott ülésszakközi találkozóján jóváhagyott. Ezeket a halászati lehetőségek részeként figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(6)

Az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) egyezményének hatálya alá tartozó területen az uniós halászhajókra vonatkozó erőkifejtési korlátok azokon az információkon alapulnak, amelyeket a tagállamok a kékúszójú tonhalra vonatkozó halászati, kapacitási és tenyésztési tervekben közöltek a Bizottsággal. Az említett erőkifejtési korlátoknak a jelentése azon uniós terven keresztül történt, amelyet az ICCAT a 2. szakbizottságának 2019. március 4–5-én tartott ülésszakközi találkozóján jóváhagyott. Ezeket a halászati lehetőségek részeként figyelembe kell venni.

| (7) | Az (EU) 2019/124 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2019/124 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az (EU) 2019/124 rendeletben meghatározott fogási korlátok 2019. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért indokolt előírni, hogy e rendelet fogási korlátokra vonatkozó rendelkezései is az említett naptól legyenek alkalmazandók. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét, mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve, |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2019/124 rendeletben meghatározott fogási korlátok 2019. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért indokolt előírni, hogy e rendelet fogási korlátokra vonatkozó rendelkezései is az említett naptól legyenek alkalmazandók. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét, mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/124 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 27. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett tagállamoknak a lobogójuk alatt közlekedő, 2019-ben nyílt vízi állományokra halászó hajók bruttó tonnatartalmának teljes szintjét az adott terület vonatkozásában uniós szinten összesen 36 102 BT-ra kell korlátozniuk.”; |
| --- | --- |

1.

a 27. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett tagállamoknak a lobogójuk alatt közlekedő, 2019-ben nyílt vízi állományokra halászó hajók bruttó tonnatartalmának teljes szintjét az adott terület vonatkozásában uniós szinten összesen 36 102 BT-ra kell korlátozniuk.”;

| 2. | a szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „28a. cikk
  Felderítő halászat

  (1)   2019-ben a tagállamok a SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen csak akkor vehetnek részt az atlanti jéghalak (Dissostichus spp.) horogsoros felderítő halászatában, ha a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) jóváhagyta az ilyen halászatra irányuló – halászati műveleti tervet és az adatgyűjtési terv végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalást is tartalmazó – kérelmüket.


  (2)   Felderítő halászat kizárólag az IJ. mellékletben meghatározott kutatási területeken folytatható. Tilos a halászat 750 méternél kisebb, valamint 2 000 méternél nagyobb mélységben.


  (3)   A TAC értékét az IJ. melléklet határozza meg. Kutatási területenként kizárólag egy, legfeljebb 21 összefüggő napból álló halászati út engedélyezhető, amelynek során legfeljebb 20, egyenként maximum 5 000 horgot tartalmazó halászfelszerelés használható. A halászatot a teljes kifogható mennyiség elérésekor vagy 100 felszerelés kivetése és fedélzetre való felhúzása után kell befejezni, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.”; |
| --- | --- |

2.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„28a. cikk

Felderítő halászat

(1)   2019-ben a tagállamok a SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen csak akkor vehetnek részt az atlanti jéghalak (Dissostichus spp.) horogsoros felderítő halászatában, ha a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) jóváhagyta az ilyen halászatra irányuló – halászati műveleti tervet és az adatgyűjtési terv végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalást is tartalmazó – kérelmüket.

(2)   Felderítő halászat kizárólag az IJ. mellékletben meghatározott kutatási területeken folytatható. Tilos a halászat 750 méternél kisebb, valamint 2 000 méternél nagyobb mélységben.

(3)   A TAC értékét az IJ. melléklet határozza meg. Kutatási területenként kizárólag egy, legfeljebb 21 összefüggő napból álló halászati út engedélyezhető, amelynek során legfeljebb 20, egyenként maximum 5 000 horgot tartalmazó halászfelszerelés használható. A halászatot a teljes kifogható mennyiség elérésekor vagy 100 felszerelés kivetése és fedélzetre való felhúzása után kell befejezni, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.”;

| 3. | az (EU) 2019/124 rendelet IA., IB., IH., IJ., III., IV., VII. és VIII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

az (EU) 2019/124 rendelet IA., IB., IH., IJ., III., IV., VII. és VIII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  A Tanács (EU) 2019/124 rendelete (2019. január 30.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2019. évre történő meghatározásáról (HL L 29., 2019.1.31., 1. o.).

1

---

MELLÉKLET

(1)

| a) | a homoki angolnának az ICES 2a és 3a övezet és az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:












  „Faj: | Homoki angolnák és a kapcsolódó járulékos fogások

  Ammodytes spp. | Övezet: | A 2a és 3a övezet és a 4 alterület uniós vizei (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 106 387  (2) | | |
| Egyesült Királyság | 2 325  (2) | | |
| Németország | 162 (2) | | |
| Svédország | 3 906  (2) | | |
| Unió | 112 780 | | |
| TAC | 112 780 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |
| Különleges feltétel:

  az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók ki a következő homokiangolna-gazdálkodási területeken, a IIC. mellékletben meghatározottak szerint:





















  Övezet | : | A homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei |

a)

a homoki angolnának az ICES 2a és 3a övezet és az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Homoki angolnák és a kapcsolódó járulékos fogások

Ammodytes spp.

Övezet:

A 2a és 3a övezet és a 4 alterület uniós vizei (1)

Dánia

106 387  (2)

Egyesült Királyság

2 325  (2)

Németország

162 (2)

Svédország

3 906  (2)

Unió

112 780

TAC

112 780

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Különleges feltétel:

az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók ki a következő homokiangolna-gazdálkodási területeken, a IIC. mellékletben meghatározottak szerint:

Övezet

:

A homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Dánia

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Egyesült Királyság

1 895

103

220

103

0

4

0

Németország

133

7

15

7

0

0

0

Svédország

3 184

173

370

173

0

6

0

Unió

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Összesen

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  A 2r és 4 állománygazdálkodási területen a TAC kizárólag nyomonkövetési célú teljes kifogható mennyiségként halászható az adott halászati tevékenységre vonatkozó, kapcsolódó mintavételi protokollnak megfelelően.”;

| b) | a kék puhatőkehalnak az 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Kék puhatőkehal

  Micromesistius poutassou | Övezet: | Az 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 48 813  (4) | | |
| Németország | 18 979  (4) | | |
| Spanyolország | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Franciaország | 33 970  (4) | | |
| Írország | 37 800  (4) | | |
| Hollandia | 59 522  (4) | | |
| Portugália | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Svédország | 12 075  (4) | | |
| Egyesült Királyság | 63 341  (4) | | |
| Unió | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norvégia | 99 900 | | |
| Feröer szigetek | 10 000 | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC
  E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

b)

a kék puhatőkehalnak az 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

Övezet:

Az 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei

(WHB/1X14)

Dánia

48 813  (4)

Németország

18 979  (4)

Spanyolország

41 383  (4)
   (5)

Franciaország

33 970  (4)

Írország

37 800  (4)

Hollandia

59 522  (4)

Portugália

3 844  (4)
   (5)

Svédország

12 075  (4)

Egyesült Királyság

63 341  (4)

Unió

319 727  (4)
   (6)

Norvégia

99 900

Feröer szigetek

10 000

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

| c) | az északi menyhalnak a 4 övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Északi menyhal

  Molva molva | Övezet: | Az ICES 4 övezet uniós vizei
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 26 (7) | | |
| Dánia | 404 (7) | | |
| Németország | 250 (7) | | |
| Franciaország | 225 | | |
| Hollandia | 9 | | |
| Svédország | 17 (7) | | |
| Egyesült Királyság | 3 104  (7) | | |
| Unió | 4 035 | | |
| TAC | 4 035 | | Elővigyázatossági TAC |

c)

az északi menyhalnak a 4 övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Északi menyhal

Molva molva

Övezet:

Az ICES 4 övezet uniós vizei

(LIN/04-C.)

Belgium

26 (7)

Dánia

404 (7)

Németország

250 (7)

Franciaország

225

Hollandia

9

Svédország

17 (7)

Egyesült Királyság

3 104  (7)

Unió

4 035

TAC

4 035

| d) | a függelék helyébe a következő szöveg lép:


  „Függelék
  A 8. cikk (4) bekezdésében említett teljes kifogható mennyiségek a következők:





  Belgium esetében: közönséges nyelvhal, 7a övezet; közönséges nyelvhal, 7f és 7 g övezet; közönséges nyelvhal, 7e övezet; közönséges nyelvhal, 8a és 8b övezet; rombuszhalak, 7 övezet; foltos tőkehal 7b–k, 8, 9 és 10 övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei; norvég homár, 7 övezet; közönséges tőkehal, 7a övezet; sima lepényhal, 7f és 7 g övezet; sima lepényhal, 7h, 7j és 7k övezet; rájaalakúak, 6a, 6b, 7a–c és 7e–k övezet. |
| --- | --- |

d)

a függelék helyébe a következő szöveg lép:

„Függelék

A 8. cikk (4) bekezdésében említett teljes kifogható mennyiségek a következők:

Belgium esetében: közönséges nyelvhal, 7a övezet; közönséges nyelvhal, 7f és 7 g övezet; közönséges nyelvhal, 7e övezet; közönséges nyelvhal, 8a és 8b övezet; rombuszhalak, 7 övezet; foltos tőkehal 7b–k, 8, 9 és 10 övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei; norvég homár, 7 övezet; közönséges tőkehal, 7a övezet; sima lepényhal, 7f és 7 g övezet; sima lepényhal, 7h, 7j és 7k övezet; rájaalakúak, 6a, 6b, 7a–c és 7e–k övezet.

| Franciaország esetében: makréla, 3a és 4 övezet, a 2a, 3b, 3c övezet és a 22–32 alkörzet uniós vizei; hering, 4 és 7d övezet, valamint a 2a övezet uniós vizei; fattyúmakréla, a 4b, 4c és 7d övezet uniós vizei; vékonybajszú tőkehal, 7b–k övezet; foltos tőkehal, 7b-k, 8, 9 és 10 övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei; közönséges nyelvhal, 7f és 7 g övezet; vékonybajszú tőkehal, 8 övezet; nagyszemű vörösdurbincs, a 6, 7, 8 övezet uniós és nemzetközi vizei; disznófejűhal-félék, a 6, 7, 8 övezet uniós és nemzetközi vizei; makréla, 6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e övezet; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei; rájaalakúak, a 6a, 6b, 7a–c és 7e–k övezet uniós vizei; rájaalakúak, a 7d övezet uniós vizei; rájaalakúak, a 8 és 9 övezet uniós vizei; cifra rája, a 7d és 7e övezet uniós vizei. |
| --- |

Franciaország esetében: makréla, 3a és 4 övezet, a 2a, 3b, 3c övezet és a 22–32 alkörzet uniós vizei; hering, 4 és 7d övezet, valamint a 2a övezet uniós vizei; fattyúmakréla, a 4b, 4c és 7d övezet uniós vizei; vékonybajszú tőkehal, 7b–k övezet; foltos tőkehal, 7b-k, 8, 9 és 10 övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei; közönséges nyelvhal, 7f és 7 g övezet; vékonybajszú tőkehal, 8 övezet; nagyszemű vörösdurbincs, a 6, 7, 8 övezet uniós és nemzetközi vizei; disznófejűhal-félék, a 6, 7, 8 övezet uniós és nemzetközi vizei; makréla, 6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e övezet; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei; rájaalakúak, a 6a, 6b, 7a–c és 7e–k övezet uniós vizei; rájaalakúak, a 7d övezet uniós vizei; rájaalakúak, a 8 és 9 övezet uniós vizei; cifra rája, a 7d és 7e övezet uniós vizei.

| Írország esetében: ördöghal, 6 övezet; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 12 és 14 övezet nemzetközi vizei; ördöghal, 7 övezet; norvég homár, az ICES 7 alterület 16. funkcionális egysége. |
| --- |

Írország esetében: ördöghal, 6 övezet; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 12 és 14 övezet nemzetközi vizei; ördöghal, 7 övezet; norvég homár, az ICES 7 alterület 16. funkcionális egysége.

| az Egyesült Királyság esetében: a Skóciától nyugatra fekvő vizekben élő közönséges tőkehalért, illetve vékonybajszú tőkehalért cserébe: közönséges tőkehal, 6b övezet, az 5b övezet uniós és nemzetközi vizeinek ny. h. 12° 00′-től nyugatra eső területe, valamint a 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei; vékonybajszú tőkehal, 6 övezet, az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei, a 12 és 14 övezet nemzetközi vizei; és a kelta-tengeri tőkehalért, az ír-tengeri vékonybajszú tőkehalért és sima lepényhalért cserébe (7h, 7j és 7k övezet): tőkehal, 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 és 10 övezet; uniós vizek; foltos tőkehal, 7b–k, 8, 9 és 10 övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei; nyelvhal, 7h, 7j és 7k övezet; nyelvhal, 7e övezet; sima lepényhal, 7h, 7j és 7k övezet. |
| --- |

az Egyesült Királyság esetében: a Skóciától nyugatra fekvő vizekben élő közönséges tőkehalért, illetve vékonybajszú tőkehalért cserébe: közönséges tőkehal, 6b övezet, az 5b övezet uniós és nemzetközi vizeinek ny. h. 12° 00′-től nyugatra eső területe, valamint a 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei; vékonybajszú tőkehal, 6 övezet, az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei, a 12 és 14 övezet nemzetközi vizei; és a kelta-tengeri tőkehalért, az ír-tengeri vékonybajszú tőkehalért és sima lepényhalért cserébe (7h, 7j és 7k övezet): tőkehal, 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 és 10 övezet; uniós vizek; foltos tőkehal, 7b–k, 8, 9 és 10 övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei; nyelvhal, 7h, 7j és 7k övezet; nyelvhal, 7e övezet; sima lepényhal, 7h, 7j és 7k övezet.

(2)

| a) | a heringeknek az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:






  „Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | Az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 13 (8) | | |
| Dánia | 13 129  (8) | | |
| Németország | 2 299  (8) | | |
| Spanyolország | 43 (8) | | |
| Franciaország | 566 (8) | | |
| Írország | 3 399  (8) | | |
| Hollandia | 4 698  (8) | | |
| Lengyelország | 664 (8) | | |
| Portugália | 43 (8) | | |
| Finnország | 203 (8) | | |
| Svédország | 4 865  (8) | | |
| Egyesült Királyság | 8 393  (8) | | |
| Unió | 38 315  (8) | | |
| Feröer szigetek | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norvégia | 34 484  (9)
   (11) | | |
| TAC | 588 562 | | Analitikai TAC |
| Különleges feltétel:

  az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben: | norvég vizek az é. sz. 62°-tól északra és a Jan Mayen körüli halászati övezet (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | 2 és 5b az é. sz. 62°-tól északra (Feröer szigeteki vizek) (HER/*25B-F) |
| Belgium | 2 |
| Dánia | 1 541 |
| Németország | 270 |
| Spanyolország | 5 |
| Franciaország | 67 |
| Írország | 399 |
| Hollandia | 552 |
| Lengyelország | 78 |
| Portugália | 5 |
| Finnország | 24 |
| Svédország | 571 |
| Egyesült Királyság | 986”; |

a)

a heringeknek az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Hering

Clupea harengus

Övezet:

Az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

(HER/1/2-)

Belgium

13 (8)

Dánia

13 129  (8)

Németország

2 299  (8)

Spanyolország

43 (8)

Franciaország

566 (8)

Írország

3 399  (8)

Hollandia

4 698  (8)

Lengyelország

664 (8)

Portugália

43 (8)

Finnország

203 (8)

Svédország

4 865  (8)

Egyesült Királyság

8 393  (8)

Unió

38 315  (8)

Feröer szigetek

4 500  (9)
   (10)

Norvégia

34 484  (9)
   (11)

TAC

588 562

Különleges feltétel:

Különleges feltétel:

az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben:

norvég vizek az é. sz. 62°-tól északra és a Jan Mayen körüli halászati övezet (HER/*2AJMN)

34 484

2 és 5b az é. sz. 62°-tól északra (Feröer szigeteki vizek) (HER/*25B-F)

Belgium

2

Dánia

1 541

Németország

270

Spanyolország

5

Franciaország

67

Írország

399

Hollandia

552

Lengyelország

78

Portugália

5

Finnország

24

Svédország

571

Egyesült Királyság

986”;

| b) | a tőkehalnak a NAFO 1F övezet grönlandi vizein, valamint az 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua | Övezet: | A NAFO 1F övezet grönlandi vizei és az ICES 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizei
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország | 1 636  (12) | | |
| Egyesült Királyság | 364 (12) | | |
| Unió | 2 000  (12) | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

b)

a tőkehalnak a NAFO 1F övezet grönlandi vizein, valamint az 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

Gadus morhua

Övezet:

Övezet:

A NAFO 1F övezet grönlandi vizei és az ICES 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizei

(COD/N1GL14)

Németország

1 636  (12)

12

Egyesült Királyság

364 (12)

12

Unió

2 000  (12)

12

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| c) | a (nyílt vízi) vörös álsügéreknek a NAFO 1F övezet grönlandi vizein, valamint az 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | Vörös álsügérek (nyílt vízi)

  Sebastes spp. | Övezet: | A NAFO 1F övezet grönlandi vizei és az ICES 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizei
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Franciaország | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Egyesült Királyság | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Unió | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norvégia | 561 (13)
   (14) | | |
| Feröer szigetek | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

c)

a (nyílt vízi) vörös álsügéreknek a NAFO 1F övezet grönlandi vizein, valamint az 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Faj:

Vörös álsügérek (nyílt vízi)

Sebastes spp.

Sebastes

Övezet:

Övezet:

A NAFO 1F övezet grönlandi vizei és az ICES 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizei

(RED/N1G14P)

Németország

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Franciaország

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Egyesült Királyság

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Unió

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norvégia

561 (13)
   (14)

13

14

Feröer szigetek

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

(3)

„IH. MELLÉKLET

A WCPFC-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET

| Faj: | Kardhal

  Xiphias gladius | Övezet: | A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső része
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Unió | 3 170,36 | | |
| TAC | Nem releváns | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Kardhal

Xiphias gladius

Övezet:

A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső része

(SWO/F7120S)

Unió

3 170,36

TAC

Nem releváns

(4)

„IJ. MELLÉKLET

AZ SPRFMO-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET

| Faj: | Chilei fattyúmakréla

  Trachurus murphyi | Övezet: | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Németország | 9 079,65 | | |
| Hollandia | 9 841,41 | | |
| Litvánia | 6 317,86 | | |
| Lengyelország | 10 863,08 | | |
| Unió | 36 102 | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Chilei fattyúmakréla

Trachurus murphyi

Övezet:

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

(CJM/SPRFMO)

Németország

9 079,65

Hollandia

9 841,41

Litvánia

6 317,86

Lengyelország

10 863,08

Unió

36 102

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Fogashalak

  Dissostichus spp. | Övezet: | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 45 (17) | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Fogashalak

Dissostichus spp.

Övezet:

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

(TOP/SPRFMO)

TAC

45 (17)

(5)

„III. MELLÉKLET

A HARMADIK ORSZÁGOK VIZEIN HALÁSZÓ UNIÓS HALÁSZHAJÓK RENDELKEZÉSÉRE ÁLLÓ HALÁSZATI ENGEDÉLYEK MAXIMÁLIS SZÁMA

| Halászati terület | Halászat | Halászati engedélyek száma | Halászati engedélyek elosztása a tagállamok között | Egyidejűleg tevékenységet folytató hajók maximális száma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvég vizek és a Jan Mayent körülvevő halászati övezet | Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Tengerfenéki fajok, az é. sz. 62° 00′-től északra | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Kiosztatlan | 2 |
| Makréla (18) | Nem releváns | Nem releváns | 70 |
| Ipari fajok, az é. sz. 62° 00′-től délre | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Feröer szigeteki vizek | A Feröer szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| A tőkehal és a foltos tőkehal legalább 135 mm szembőségű hálóval folytatott, az é sz. 62° 28′-től délre és a ny. h. 6° 30′-től keletre található területre korlátozott, célzott halászata | 8 (19) | Nem releváns | 4 |
| A Feröer szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat. A március 1. és május 31., valamint az október 1. és december 31. közötti időszakban ezek a hajók halászhatnak az é. sz. 61° 20′ és az é. sz. 62° 00′ közötti, illetve az alapvonalaktól számított 12 és 21 mérföld között található területen is. | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| A kék menyhal legalább 100 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós halászata az é. sz. 61° 30′-től délre és a ny. h. 9° 00′-től nyugatra található területen, a ny. h. 7° 00′ és a ny. h. 9° 00′ között az é. sz. 60° 30′-től délre található területen, továbbá az é. sz. 60° 30′ ny. h. 7° 00′ és az é. sz. 60° 00′ ny. h. 6° 00′ között húzott vonaltól délnyugatra található területen. | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| A fekete tőkehal legalább 120 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós, célzott halászata, megengedve a körpántok használatát a zsákvég körül. | 70 | Nem releváns | 22 (21) |
| A kék puhatőkehal halászata. A halászati engedélyek teljes száma további négy hajónak kiadható engedéllyel növelhető annak érdekében, hogy párokat alkothassanak, amennyiben a Feröer szigeteki hatóságok különleges hozzáférési szabályokat vezetnek be „a kék puhatőkehal fő halászterületének” nevezett területre vonatkozóan. | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Horgászat | 10 | UK | 10 | 6 |
| Makréla | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Jeges-tengeri pók halászata csapdával | 20 | EE | 1 | nem alkalmazandó |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Halászati terület

Halászat

Halászati engedélyek száma

Halászati engedélyek elosztása a tagállamok között

Egyidejűleg tevékenységet folytató hajók maximális száma

Norvég vizek és a Jan Mayent körülvevő halászati övezet

Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Tengerfenéki fajok, az é. sz. 62° 00′-től északra

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Kiosztatlan

2

Makréla (18)

Nem releváns

Nem releváns

70

Ipari fajok, az é. sz. 62° 00′-től délre

480

DK

450

150

UK

30

Feröer szigeteki vizek

A Feröer szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

A tőkehal és a foltos tőkehal legalább 135 mm szembőségű hálóval folytatott, az é sz. 62° 28′-től délre és a ny. h. 6° 30′-től keletre található területre korlátozott, célzott halászata

8 (19)

Nem releváns

4

A Feröer szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat. A március 1. és május 31., valamint az október 1. és december 31. közötti időszakban ezek a hajók halászhatnak az é. sz. 61° 20′ és az é. sz. 62° 00′ közötti, illetve az alapvonalaktól számított 12 és 21 mérföld között található területen is.

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

A kék menyhal legalább 100 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós halászata az é. sz. 61° 30′-től délre és a ny. h. 9° 00′-től nyugatra található területen, a ny. h. 7° 00′ és a ny. h. 9° 00′ között az é. sz. 60° 30′-től délre található területen, továbbá az é. sz. 60° 30′ ny. h. 7° 00′ és az é. sz. 60° 00′ ny. h. 6° 00′ között húzott vonaltól délnyugatra található területen.

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

A fekete tőkehal legalább 120 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós, célzott halászata, megengedve a körpántok használatát a zsákvég körül.

70

Nem releváns

22 (21)

A kék puhatőkehal halászata. A halászati engedélyek teljes száma további négy hajónak kiadható engedéllyel növelhető annak érdekében, hogy párokat alkothassanak, amennyiben a Feröer szigeteki hatóságok különleges hozzáférési szabályokat vezetnek be „a kék puhatőkehal fő halászterületének” nevezett területre vonatkozóan.

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Horgászat

10

UK

10

6

Makréla

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Jeges-tengeri pók halászata csapdával

20

EE

1

nem alkalmazandó

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

(6)

„IV. MELLÉKLET

AZ ICCAT-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET
   (23)

| 1. | Az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára engedéllyel rendelkező, csalival és pergetett horogsorral halászó uniós hajók maximális száma:






  Spanyolország | 60 |
| --- | --- | --- |
| Franciaország | 37 |
| Unió | 97 |

1.

Spanyolország

60

Franciaország

37

Unió

97

| 2. | A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára engedéllyel rendelkező, part menti halászatot végző uniós kisüzemi hajók maximális száma:






  Spanyolország | 364 |
| --- | --- | --- |
| Franciaország | 130 |
| Olaszország | 30 |
| Ciprus | 20 (24) |
| Málta | 54 (24) |
| Unió | 598 |

2.

Spanyolország

364

Franciaország

130

Olaszország

30

Ciprus

20 (24)

Málta

54 (24)

Unió

598

| 3. | Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek tenyésztési célú aktív halászatára engedéllyel rendelkező uniós halászhajók maximális száma:






  Horvátország | 16 |
| --- | --- | --- |
| Olaszország | 12 |
| Unió | 28 |

3.

Horvátország

16

Olaszország

12

Unió

28

| 4. | Azon halászhajók maximális száma és bruttó tonnatartalomban mért teljes kapacitása az egyes tagállamokban, amelyek számára engedélyezhető a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren történő halászata, fedélzeten való tartása, átrakása, szállítása vagy kirakodása.

  A. táblázat | Halászhajók száma (25) |
| --- | --- | --- |
| | Ciprus (26) | Görög-ország (27) | Horvát-ország | Olasz-ország | Francia-ország | Spanyol-ország | Málta (28) | Portu-gália |
| Erszényes kerítőhálós hajók | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Horogsoros halászhajók | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Etetőhajók | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Kézi horogsoros hajók | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Vonóhálós hajók | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Kisléptékű halászatban részt vevő hajók | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Egyéb kisüzemi hajók (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

A. táblázat

Halászhajók száma (25)

Ciprus (26)

Görög-ország (27)

Horvát-ország

Olasz-ország

Francia-ország

Spanyol-ország

Málta (28)

Portu-gália

Erszényes kerítőhálós hajók

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Horogsoros halászhajók

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Etetőhajók

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Kézi horogsoros hajók

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Vonóhálós hajók

0

0

0

0

57

0

0

0

Kisléptékű halászatban részt vevő hajók

0

13

0

0

130

599

52

0

Egyéb kisüzemi hajók (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

B. táblázat

| | Bruttó tonnatartalomban kifejezett teljes kapacitás |
| --- | --- |
| | Ciprus | Horvátország | Görögország | Olaszország | Franciaország | Spanyolország | Málta |
| Erszényes kerítőhálós hajók | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó |
| Horogsoros halászhajók | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó |
| Etetőhajók | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó |
| Kézi horogsoros hajók | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó |
| Vonóhálós halászhajók | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó |
| Egyéb kisüzemi hajók | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó | Megállapítandó |

Bruttó tonnatartalomban kifejezett teljes kapacitás

Ciprus

Horvátország

Görögország

Olaszország

Franciaország

Spanyolország

Málta

Erszényes kerítőhálós hajók

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Horogsoros halászhajók

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Etetőhajók

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Kézi horogsoros hajók

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Vonóhálós halászhajók

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Egyéb kisüzemi hajók

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

Megállapítandó

| 5. | Az egyes tagállamok által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren engedélyezett kékúszójútonhal-halászat céljából állított csapdák maximális száma






  Tagállam | Csapdák száma (34) |
| --- | --- | --- |
| Spanyolország | 5 |
| Olaszország | 6 |
| Portugália | 3 |

5.

Tagállam

Csapdák száma (34)

Spanyolország

5

Olaszország

6

Portugália

3

| 6. | Az egyes tagállamok maximális kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitása, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális száma, amelyet az egyes tagállamok kioszthatnak halgazdaságaik között az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren:

  A. táblázat








  Maximális kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitás |
| --- | --- |
| | Halgazdaságok száma | Kapacitás (tonnában) |
| Spanyolország | 10 | 11 852 |
| Olaszország | 13 | 12 600 |
| Görögország | 2 | 2 100 |
| Ciprus | 3 | 3 000 |
| Horvátország | 7 | 7 880 |
| Málta | 6 | 12 300 |

6.

A. táblázat

Maximális kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitás

Halgazdaságok száma

Kapacitás (tonnában)

Spanyolország

10

11 852

Olaszország

13

12 600

Görögország

2

2 100

Ciprus

3

3 000

Horvátország

7

7 880

Málta

6

12 300

B. táblázat
   (35)
   (36)

| Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában) |
| --- |
| Spanyolország | 7 000 |
| Olaszország | Meghatározandó |
| Görögország | Meghatározandó |
| Ciprus | Meghatározandó |
| Horvátország | Meghatározandó |
| Málta | 8 766 |
| Portugália | 350 |

Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában)

Spanyolország

7 000

Olaszország

Meghatározandó

Görögország

Meghatározandó

Ciprus

Meghatározandó

Horvátország

Meghatározandó

Málta

8 766

Portugália

350

| 7. | A tagállami lobogó alatt közlekedő, a germon északi állományának célzott halászatára engedéllyel rendelkező halászhajók maximális számának a tagállamok közötti, az 520/2007/EK rendelet 12. cikke szerinti elosztása a következő:






  Tagállam | Hajók maximális száma |
| --- | --- | --- |
| Írország | 50 |
| Spanyolország | 730 |
| Franciaország | 151 |
| Egyesült Királyság | 12 |
| Portugália | 310 |

7.

Tagállam

Hajók maximális száma

Írország

50

Spanyolország

730

Franciaország

151

Egyesült Királyság

12

Portugália

310

| 8. | Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyszemű tonhalra halászó, legalább 20 méter hosszú uniós halászhajók maximális száma:







  Tagállam | Kerítőhálós hajók maximális száma | Horogsoros hajók maximális száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 23 | 190 |
| Franciaország | 11 | — |
| Portugália | — | 79 |
| Unió | 34 | 269 |

8.

Tagállam

Kerítőhálós hajók maximális száma

Horogsoros hajók maximális száma

Spanyolország

23

190

Franciaország

11

—

Portugália

—

79

Unió

34

269

(7)

„VII. MELLÉKLET

A WCPFC-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET

A WCFPC-egyezmény hatálya alá tartozó területen a d. sz. 20 °-tól délre kardhal halászatára engedéllyel rendelkező uniós halászhajók maximális száma:

| Spanyolország | 14 |
| --- | --- |
| Unió | 14 |

Spanyolország

14

Unió

14

(8)

„VIII. MELLÉKLET

AZ UNIÓS VIZEKEN HALÁSZÓ HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK HALÁSZATI ENGEDÉLYEIRE VONATKOZÓ MENNYISÉGI KORLÁTOZÁSOK

| Lobogó szerinti állam | Halászat | Halászati engedélyek száma | Egyidejűleg tevékenységet folytató hajók maximális száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvégia | Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra | Megállapítandó | Megállapítandó |
| Feröer szigetek | Makréla, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra), 2a, 4a (az é. sz. 59°-tól északra)
  Fattyúmakréla, 4, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra), 7e, 7f, 7h | 20 | 14 |
| Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra | 20 | Megállapítandó |
| Hering, 3a | 4 | 4 |
| Norvég tőkehal ipari halászata, 4, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra) (beleértve a kék puhatőkehal elkerülhetetlen járulékos fogásait) | 14 | 14 |
| Északi menyhal és a norvég menyhal | 20 | 10 |
| Kék puhatőkehal, 2, 4a, 5, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra), 6b, 7 (a ny. h. 12° 00′-től nyugatra) | 20 | 20 |
| Kék menyhal | 16 | 16 |
| Venezuela (37) | Csattogóhalak (francia guyanai vizek) | 45 | 45 |

Lobogó szerinti állam

Halászat

Halászati engedélyek száma

Egyidejűleg tevékenységet folytató hajók maximális száma

Norvégia

Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra

Megállapítandó

Megállapítandó

Feröer szigetek

Makréla, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra), 2a, 4a (az é. sz. 59°-tól északra)

Fattyúmakréla, 4, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra), 7e, 7f, 7h

20

14

Hering, az é. sz. 62° 00′-től északra

20

Megállapítandó

Hering, 3a

4

4

Norvég tőkehal ipari halászata, 4, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra) (beleértve a kék puhatőkehal elkerülhetetlen járulékos fogásait)

14

14

Északi menyhal és a norvég menyhal

20

10

Kék puhatőkehal, 2, 4a, 5, 6a (az é. sz. 56° 30′-től északra), 6b, 7 (a ny. h. 12° 00′-től nyugatra)

20

20

Kék menyhal

16

16

Venezuela (37)

Csattogóhalak (francia guyanai vizek)

45

45

---

(1)  Kivéve az egyesült királysági alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldön belüli vizeket Shetlandnél, a Fair-szigetnél és Foulánál.

1

(2)  A kvóta legfeljebb 2 %-át a vékonybajszú tőkehal és a makréla járulékos fogásai is képezhetik (OT1/*2A3A4). A vékonybajszú tőkehalnak és a makrélának a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beleszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

2

(3)  A 2r és 4 állománygazdálkodási területen a TAC kizárólag nyomonkövetési célú teljes kifogható mennyiségként halászható az adott halászati tevékenységre vonatkozó, kapcsolódó mintavételi protokollnak megfelelően.”;

3

(4)  Különleges feltétel: az Unió számára adott 22 500 tonnás kifogható összmennyiségen belül a tagállamok a kvótáik alábbi százalékarányáig halászhatnak a Feröer szigeteki vizeken (WHB/*05-F.): 7 %

4

(5)  Ez a kvóta átvihető a 8c, 9 és 10 övezetre, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizeire. Az átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot.

5

(6)  Különleges feltétel: az 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 (WHB/*NZJM1) övezet uniós és nemzetközi vizeire, a 8c, 9 és 10 övezetre, valamint a CECAF 34.1.1 (WHB/*NZJM2) övezet uniós vizeire vonatkozó uniós kvótákból az alábbi mennyiség fogható ki a norvég gazdasági övezetben vagy a Jan Mayen körüli halászati övezetben: 227 975
  ”;

6

(7)  Különleges feltétel: ennek legfeljebb 25 %-a, de maximum 75 tonna halászható a 3a övezet uniós vizein (LIN/*03A-C).”;

7

(8)  A fogások Bizottságnak történő bejelentésekor a következő területeken halászott mennyiségeket is jelenteni kell: NEAFC szabályozási terület és az uniós vizek.

8

(9)  Az é. sz. 62°-tól északra található uniós vizeken halászható.

9

(10)  Beleszámítandó a Feröer szigeteki fogási korlátba.

10

(11)  Beleszámítandó a norvégiai fogási korlátba.

11

(12)  A járulékos fogások kivételével e kvótákra az alábbi feltételek vonatkoznak:

12

| (1) | 2019. április 1. és május 31. között nem halászhatók |
| --- | --- |

(1)

2019. április 1. és május 31. között nem halászhatók

| (2) | Az uniós halászhajók választhatnak, hogy az alábbi területek közül csak egyben vagy mindkettőben folytatnak halászatot:






  Jelentéstételi kód | Földrajzi határok |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | A grönlandi halászati övezetnek az a része, amely a ny. h. 44° 00′-től nyugatra és az é. sz. 60° 45′-től délre a NAFO 1F alterületen belül található, a NAFO 1 alterületnek az a része, amely az é.sz. 60° 45′- nél (Desolation-fok) húzódó szélességi körtől délre fekszik és az ICES 14b körzetbe tartozó grönlandi halászati övezetnek az a része, amely a ny. h. 44° 00′-tól keletre és az é. sz. 62° 30′-tól délre található. |
| COD/GRL2 | A grönlandi halászati területnek az a része, amely az é. sz. 62° 30′-től északra az ICES 14b körzetben található.”; |

(2)

Az uniós halászhajók választhatnak, hogy az alábbi területek közül csak egyben vagy mindkettőben folytatnak halászatot:

Jelentéstételi kód

Földrajzi határok

COD/GRL1

A grönlandi halászati övezetnek az a része, amely a ny. h. 44° 00′-től nyugatra és az é. sz. 60° 45′-től délre a NAFO 1F alterületen belül található, a NAFO 1 alterületnek az a része, amely az é.sz. 60° 45′- nél (Desolation-fok) húzódó szélességi körtől délre fekszik és az ICES 14b körzetbe tartozó grönlandi halászati övezetnek az a része, amely a ny. h. 44° 00′-tól keletre és az é. sz. 62° 30′-tól délre található.

COD/GRL2

A grönlandi halászati területnek az a része, amely az é. sz. 62° 30′-től északra az ICES 14b körzetben található.”;

(13)  Kizárólag május 10. és december 31. között halászható.

13

(14)  Kizárólag az alábbi koordináták által meghatározott pontokat összekötő sokszögvonallal határolt vörösálsügér-védelmi területen belüli grönlandi vizeken halászható:

14

| Pont | Földrajzi szélesség | Földrajzi hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 1 | é. sz. 64° 45′ | ny. h. 28° 30′ |
| 2 | é. sz. 62° 50′ | ny. h. 25° 45′ |
| 3 | é. sz. 61° 55′ | ny. h. 26° 45′ |
| 4 | é. sz. 61°00′ | ny. h. 26° 30′ |
| 5 | é. sz. 59°00′ | ny. h. 30° 00′ |
| 6 | é. sz. 59°00′ | ny. h. 34° 00′ |
| 7 | é. sz. 61° 30′ | ny. h. 34° 00′ |
| 8 | é. sz. 62° 50′ | ny. h. 36° 00′ |
| 9 | é. sz. 64° 45′ | ny. h. 28° 30′ |

Pont

Földrajzi szélesség

Földrajzi hosszúság

1

é. sz. 64° 45′

ny. h. 28° 30′

2

é. sz. 62° 50′

ny. h. 25° 45′

3

é. sz. 61° 55′

ny. h. 26° 45′

4

é. sz. 61°00′

ny. h. 26° 30′

5

é. sz. 59°00′

ny. h. 30° 00′

6

é. sz. 59°00′

ny. h. 34° 00′

7

é. sz. 61° 30′

ny. h. 34° 00′

8

é. sz. 62° 50′

ny. h. 36° 00′

9

é. sz. 64° 45′

ny. h. 28° 30′

(15)  Különleges feltétel: ez a kvóta a fent említett vörösálsügér-védelmi terület nemzetközi vizein is halászható (RED/*5-14P).

15

(16)  Kizárólag az 5 és 14 övezet grönlandi vizein halászható (RED/*514GN).”.

16

(17)  Ez a TAC csak a felderítő halászatra vonatkozik. Kizárólag a következő (A–E) kutatási területeken lehet halászni:

17

| — | A. kutatási terület: a d. sz. 47° 15′ és a d. sz. 48° 15′, valamint a k. h. 146° 30′ és a k. h. 147° 30′ által határolt terület |
| --- | --- |

—

A. kutatási terület: a d. sz. 47° 15′ és a d. sz. 48° 15′, valamint a k. h. 146° 30′ és a k. h. 147° 30′ által határolt terület

| — | B. kutatási terület: a d. sz. 47° 15′ és a d. sz. 48° 15′, valamint a k. h. 147° 30′ és a k. h. 148° 30′ által határolt terület |
| --- | --- |

—

B. kutatási terület: a d. sz. 47° 15′ és a d. sz. 48° 15′, valamint a k. h. 147° 30′ és a k. h. 148° 30′ által határolt terület

| — | C. kutatási terület: a d. sz. 47° 15′ és a d. sz. 48° 15′, valamint a k. h. 148° 30′ és a k. h. 150° 00′ által határolt terület |
| --- | --- |

—

C. kutatási terület: a d. sz. 47° 15′ és a d. sz. 48° 15′, valamint a k. h. 148° 30′ és a k. h. 150° 00′ által határolt terület

| — | D. kutatási terület: a d. sz. 48° 15′ és a d. sz. 49° 15′, valamint a k. h. 149° 00′ és a k. h. 150° 00′ által határolt terület |
| --- | --- |

—

D. kutatási terület: a d. sz. 48° 15′ és a d. sz. 49° 15′, valamint a k. h. 149° 00′ és a k. h. 150° 00′ által határolt terület

| — | E. kutatási terület: a d. sz. 48° 15′ és a d. sz. 49° 30′, valamint a k. h. 150° 00′ és a k. h. 151° 00′ által határolt terület. |
| --- | --- |

—

E. kutatási terület: a d. sz. 48° 15′ és a d. sz. 49° 30′, valamint a k. h. 150° 00′ és a k. h. 151° 00′ által határolt terület.

(18)  A Norvégia által – a kialakult gyakorlatnak megfelelően – Svédország számára biztosított további engedélyek sérelme nélkül.

18

(19)  Ezeket az adatokat magukban foglalják a Feröer szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászatra vonatkozó adatok.

19

(20)  Ezek az adatok az egyidejűleg jelen lévő hajók maximális számára vonatkoznak.

20

(21)  Ezeket az adatokat tartalmazzák „A Feröer szigeteki alapvonalaktól számított 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat” adatai.

21

(22)  A Svalbard körüli övezetben az Unió rendelkezésére álló halászati lehetőségek elosztása nem érinti az 1920. évi párizsi szerződésből eredő jogokat és kötelezettségeket.

22

(23)  Az 1., 2. és 3. pontban szereplő értékek az Unió nemzetközi kötelezettségeinek teljesítése érdekében csökkenthetők.

23

(24)  Ez a szám növelhető, ha az e melléklet 4. pontjának A. táblázatához kapcsolódó 4. vagy 6. lábjegyzettel összhangban egy erszényes kerítőhálós hajót 10 horogsoros hajóval helyettesítenek.

24

(25)  A 4. pont ezen A. táblázatában foglalt értékek tovább növelhetők, amennyiben teljesülnek az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek.

25

(26)  Egy darab közepes méretű erszényes kerítőhálós hajót legfeljebb 10 darab horogsoros hajóval, vagy egy darab kis méretű erszényes kerítőhálós hajóval és legfeljebb három horogsoros hajóval lehet helyettesíteni.

26

(27)  Egy darab közepes méretű erszényes kerítőhálós hajót legfeljebb 10 darab horogsoros hajóval, illetve egy darab kis méretű erszényes kerítőhálós hajóval és három egyéb kisüzemi hajóval lehet helyettesíteni.

27

(28)  Egy darab közepes méretű erszényes kerítőhálós hajót legfeljebb 10 darab horogsoros hajóval lehet helyettesíteni.

28

(29)  Ezt a hajót 2019-ben nem lehet használni.

29

(30)  Többfunkciós hajók, amelyek többféle halászeszközt használnak.

30

(31)  Az Azori-szigetek és Madeira legkülső régióinak etetőhajói.

31

(32)  Az Atlanti-óceánon tevékenységet folytató horogsoros hajók.

32

(33)  Többfunkciós hajók, amelyek többféle halászeszközt (horogsort, kézi horogsort, pergetett horogsort) használnak.

33

(34)  Ez az érték tovább növelhető, amennyiben teljesülnek az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek.

34

(35)  Portugália 500 tonnát kitevő tenyésztési kapacitását az A. táblázatban szereplő uniós kapacitás fel nem használt része fedezi.

35

(36)  Ez az érték tovább növelhető, amennyiben teljesülnek az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek. A felülvizsgált táblázat nem tartalmazhat az (EU) 2018/120 rendeletben szereplőknél alacsonyabb értékeket.

36

(37)  E halászati engedélyek kiadásához bizonyítani kell, hogy érvényes szerződéses jogviszony áll fenn az engedélyt kérelmező hajótulajdonos és egy Francia Guyana területén található feldolgozó vállalkozás között, valamint hogy ez a szerződés magában foglalja az arra vonatkozó kötelezettséget, hogy az érintett hajó teljes csattogóhal-fogásának legalább 75 %-át az adott vállalkozás telephelyén való feldolgozás céljából Francia Guyana területén kirakodják. E szerződést jóvá kell hagyniuk a francia hatóságoknak, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a szerződés összhangban álljon egyfelől a szerződő félként meghatározott feldolgozó vállalkozás tényleges kapacitásával, másfelől a guyanai gazdaság fejlesztésével kapcsolatos célkitűzésekkel. A jóváhagyott szerződés másolatát csatolni kell a halászati engedély iránti kérelemhez. E jóváhagyás megtagadása esetén a francia hatóságoknak indokolás kíséretében értesíteniük kell erről az érintett felet és a Bizottságot.

37

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/530 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. március 27.)

a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumok kijelöléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 Európai Parlament és tanácsi rendeletre (1) (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) és különösen annak 93. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/631 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, valamint a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumokat hozott létre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/631 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, valamint a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumokat hozott létre.

| (2) | Ezen uniós referencialaboratóriumok létrehozását követően a Bizottság nyilvános kiválasztási eljárást folytatott le a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumok kijelölésére. |
| --- | --- |

(2)

Ezen uniós referencialaboratóriumok létrehozását követően a Bizottság nyilvános kiválasztási eljárást folytatott le a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumok kijelölésére.

| (3) | A francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES) által vezetett konzorcium, amely az Osztrák Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Ügynökséget (AGES) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES) által vezetett konzorcium, amely az Osztrák Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Ügynökséget (AGES) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan.

| (4) | A francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES) által vezetett konzorcium, amely a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Belgium) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a fonálférgekkel foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES) által vezetett konzorcium, amely a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Belgium) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a fonálférgekkel foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan.

| (5) | A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság – Növényegészségügyi Nemzeti Referenciaközpont (NVWA-N.R.C.) által vezetett konzorcium, amely a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Belgium), a Növényvédelmi- és Tanúsítási Kutatóközpontot (CREA-DC (DIALAB), Olaszország) és a Nemzeti Biológiai Intézetet (NIB, Szlovénia) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a baktériumokkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság – Növényegészségügyi Nemzeti Referenciaközpont (NVWA-N.R.C.) által vezetett konzorcium, amely a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Belgium), a Növényvédelmi- és Tanúsítási Kutatóközpontot (CREA-DC (DIALAB), Olaszország) és a Nemzeti Biológiai Intézetet (NIB, Szlovénia) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a baktériumokkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan.

| (6) | A francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES) kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a gombákkal és petespórás gombákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

A francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES) kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a gombákkal és petespórás gombákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan.

| (7) | A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság – Növényegészségügyi Nemzeti Referenciaközpont (NVWA-N.R.C.) által vezetett konzorcium, amely a Növényvédelmi- és Tanúsítási Kutatóközpontot (CREA-DC (DIALAB), Olaszország) és a Nemzeti Biológiai Intézetet (NIB, Szlovénia) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság – Növényegészségügyi Nemzeti Referenciaközpont (NVWA-N.R.C.) által vezetett konzorcium, amely a Növényvédelmi- és Tanúsítási Kutatóközpontot (CREA-DC (DIALAB), Olaszország) és a Nemzeti Biológiai Intézetet (NIB, Szlovénia) is magában foglalja, kiválasztási eljárást kérelmezett a növénykárosítók tekintetében a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumként történő kijelölésére vonatkozóan.

| (8) | A kiválasztási eljárás elvégzésére kijelölt értékelő és kiválasztási bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi konzorcium és laboratórium megfelel az (EU) 2017/625 rendelet 93. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és azokat meg lehet bízni az említett rendelet 94. cikkében meghatározott feladatok ellátásával. |
| --- | --- |

(8)

A kiválasztási eljárás elvégzésére kijelölt értékelő és kiválasztási bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi konzorcium és laboratórium megfelel az (EU) 2017/625 rendelet 93. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és azokat meg lehet bízni az említett rendelet 94. cikkében meghatározott feladatok ellátásával.

| (9) | E négy konzorciumot és laboratóriumot ezért ki kell jelölni az adott növénykárosítókkal, azaz a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, valamint a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumnak. A munkaprogramokat a Bizottság által a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 36. cikke értelmében elfogadott vonatkozó munkaprogramokban foglalt célkitűzésekkel és prioritásokkal összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(9)

E négy konzorciumot és laboratóriumot ezért ki kell jelölni az adott növénykárosítókkal, azaz a rovarokkal és atkákkal, a fonálférgekkel, a baktériumokkal, a gombákkal és petespórás gombákkal, valamint a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumnak. A munkaprogramokat a Bizottság által a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 36. cikke értelmében elfogadott vonatkozó munkaprogramokban foglalt célkitűzésekkel és prioritásokkal összhangban kell meghatározni.

| (10) | Annak biztosítása érdekében, hogy az (EU) 2017/625 rendelet 93. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban az analitikai, tesztelési vagy diagnosztikai módszerek megfelelő szintje és a validált módszerek kifejlesztése, valamint a hatósági laboratóriumok összehangolt támogatása megmaradjon, az uniós referencialaboratóriumokat rendszeresen felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosítása érdekében, hogy az (EU) 2017/625 rendelet 93. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban az analitikai, tesztelési vagy diagnosztikai módszerek megfelelő szintje és a validált módszerek kifejlesztése, valamint a hatósági laboratóriumok összehangolt támogatása megmaradjon, az uniós referencialaboratóriumokat rendszeresen felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal foglalkozó uniós referencialaboratórium

A Bizottság kijelöli az alábbi konzorciumot a növénykárosítók tekintetében a rovarokkal és atkákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumnak, amelynek illetékessége a Bizottság és a tagállamok növényegészségügyi követelményekkel kapcsolatos horizontális tevékenységeinek támogatása:

| | a francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES, Növényegészségügyi Laboratórium, entomológiai és inváziós növényekkel foglalkozó egység, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Franciaország) által vezetett konzorcium,
  amely magában foglalja
  az Osztrák Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Ügynökséget (AGES, fenntartható növénytermesztéssel foglalkozó intézet, Spargelfeldstraße 191, 1220 Bécs, Ausztria). |
| --- | --- |

a francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES, Növényegészségügyi Laboratórium, entomológiai és inváziós növényekkel foglalkozó egység, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Franciaország) által vezetett konzorcium,

amely magában foglalja

az Osztrák Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Ügynökséget (AGES, fenntartható növénytermesztéssel foglalkozó intézet, Spargelfeldstraße 191, 1220 Bécs, Ausztria).

2. cikk

A növénykárosítók tekintetében a fonálférgekkel foglalkozó uniós referencialaboratórium

A Bizottság kijelöli az alábbi konzorciumot a növénykárosítók tekintetében a fonálférgekkel foglalkozó uniós referencialaboratóriumnak, amelynek illetékessége a Bizottság és a tagállamok növényegészségügyi követelményekkel kapcsolatos horizontális tevékenységeinek támogatása:

| | a francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES, Növényegészségügyi Laboratórium, fonálférgekkel foglalkozó egység, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Franciaország) által vezetett konzorcium,
  amely magában foglalja
  a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Növénytudomány, fonálférgekkel foglalkozó csoport, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgium). |
| --- | --- |

a francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES, Növényegészségügyi Laboratórium, fonálférgekkel foglalkozó egység, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Franciaország) által vezetett konzorcium,

amely magában foglalja

a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Növénytudomány, fonálférgekkel foglalkozó csoport, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgium).

3. cikk

A növénykárosítók tekintetében a baktériumokkal foglalkozó uniós referencialaboratórium

A Bizottság kijelöli az alábbi konzorciumot a növénykárosítók tekintetében a baktériumokkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumnak, amelynek illetékessége a Bizottság és a tagállamok növényegészségügyi követelményekkel kapcsolatos horizontális tevékenységeinek támogatása:

a Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság – Növényegészségügyi Nemzeti Referenciaközpont (NVWA-RRC, Bakteriológiai csoport, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Hollandia) által vezetett konzorcium,

| | amely magában foglalja a következőket:






  — | a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Növénytudomány, baktériumokkal foglalkozó csoport, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgium). |
| --- | --- | --- |

amely magában foglalja a következőket:

—

a flandriai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerügyi Kutatási Intézetet (ILVO, Növénytudomány, baktériumokkal foglalkozó csoport, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgium).

| — | Növényvédelmi és Tanúsítási Kutatóközpont (CREA-DC (DIAZLAB), Növénykórtani Laboratórium, Bakteriológiai Csoport, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Róma, Olaszország); |
| --- | --- |

—

Növényvédelmi és Tanúsítási Kutatóközpont (CREA-DC (DIAZLAB), Növénykórtani Laboratórium, Bakteriológiai Csoport, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Róma, Olaszország);

| — | Nemzeti Biológiai Intézet (NIB, Biotechnológiai és Rendszerbiológiai Osztály, Bakteriológiai és Metrológiai Egység, Baktérium Diagnosztikai Laboratórium, Večna pot 111, Ljubljana, Szlovénia). |
| --- | --- |

—

Nemzeti Biológiai Intézet (NIB, Biotechnológiai és Rendszerbiológiai Osztály, Bakteriológiai és Metrológiai Egység, Baktérium Diagnosztikai Laboratórium, Večna pot 111, Ljubljana, Szlovénia).

4. cikk

A növénykárosítók tekintetében a gombákkal és petespórás gombákkal foglalkozó uniós referencialaboratórium

A Bizottság kijelöli az alábbi laboratóriumot a növénykárosítók tekintetében a gombákkal és petespórás gombákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumnak, amelynek illetékessége a Bizottság és a tagállamok növényegészségügyi követelményekkel kapcsolatos horizontális tevékenységeinek támogatása:

| | a francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES, Növényegészségügyi Laboratórium, gombákkal foglalkozó egység, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Franciaország). |
| --- | --- |

a francia Nemzeti Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség (ANSES, Növényegészségügyi Laboratórium, gombákkal foglalkozó egység, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Franciaország).

5. cikk

A növénykárosítók tekintetében a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratórium

A Bizottság kijelöli az alábbi konzorciumot a növénykárosítók tekintetében a vírusokkal, vírusszerű szervezetekkel és fitoplazmákkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumnak, amelynek illetékessége a Bizottság és a tagállamok növényegészségügyi követelményekkel kapcsolatos horizontális tevékenységeinek támogatása:

a hollandiai Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság – Növényegészségügyi Nemzeti Referenciaközpont (NVWA-RRC, Virológiai csoport, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Hollandia) által vezetett konzorcium,

| | amely magában foglalja a következőket:






  — | Növényvédelmi és Tanúsítási Kutatóközpont (CREA-DC (DIAZLAB), Növénykórtani Laboratórium, Virológiai Csoport, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Róma, Olaszország); |
| --- | --- | --- |

amely magában foglalja a következőket:

—

Növényvédelmi és Tanúsítási Kutatóközpont (CREA-DC (DIAZLAB), Növénykórtani Laboratórium, Virológiai Csoport, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Róma, Olaszország);

| — | Nemzeti Biológiai Intézet (NIB, Biotechnológiai és Rendszerbiológiai Osztály, Mikrobiológiai Egység, Vírus-, Vírusszerű szervezet- és Fitoplazma Diagnosztikai Laboratórium, Večna pot 111, Ljubljana, Szlovénia). |
| --- | --- |

—

Nemzeti Biológiai Intézet (NIB, Biotechnológiai és Rendszerbiológiai Osztály, Mikrobiológiai Egység, Vírus-, Vírusszerű szervezet- és Fitoplazma Diagnosztikai Laboratórium, Večna pot 111, Ljubljana, Szlovénia).

6. cikk

A kijelölés felülvizsgálata

Az uniós referencialaboratóriumok kijelölését rendszeresen felül kell vizsgálni.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/631 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 7.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növénykárosítókkal foglalkozó uniós referencialaboratóriumok létrehozása révén történő kiegészítéséről (HL L 105., 2018.4.25., 1. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 652/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2014.6.27., 1. o.).

3

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/531 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. március 27.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül | 289,6 | 0 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 90

A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

129,7

0

AR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül

289,6

0

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint.

1

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/532 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. március 28.)

az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendeletnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatos kötelező automatikus információcserére vonatkozó egységes formanyomtatványok és nyelvhasználati szabályok tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 20. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/822 tanácsi irányelvvel (2) módosított 2011/16/EU irányelv automatikus információcserét ír elő az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozóan. Az adatcseréhez egységes formanyomtatványt és nyelvhasználati szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/822 tanácsi irányelvvel (2) módosított 2011/16/EU irányelv automatikus információcserét ír elő az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozóan. Az adatcseréhez egységes formanyomtatványt és nyelvhasználati szabályokat kell alkalmazni.

| (2) | Az (EU) 2015/2378 bizottsági végrehajtási rendeletet (3) ennek megfelelően módosítani kell, az egységes formanyomtatványra vonatkozó rendelkezésekkel egészítve ki azt. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/2378 bizottsági végrehajtási rendeletet (3) ennek megfelelően módosítani kell, az egységes formanyomtatványra vonatkozó rendelkezésekkel egészítve ki azt.

| (3) | A 2011/16/EU irányelv 20. cikke (5) bekezdésének második albekezdése értelmében a formanyomtatványon közlendő adatok köre nem terjedhet túl az információcsere keretében közlendő, a 2011/16/EU irányelv 8ab. cikkének (14) bekezdésében felsorolt elemeken, valamint azon egyéb, ezen elemekhez kapcsolódó adatmezőkön, amelyek kitöltése az említett irányelv 8ab. cikkében foglalt célok eléréséhez szükséges. Az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókról folytatott automatikus információcsere hatékonyságának biztosítása érdekében – különös tekintettel az olyan esetekre, amikor egynél több közvetítő vagy érintett adózó köteles információt szolgáltatni – alapvetően fontos előírni egy olyan további adatmező használatát, amely az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukció referenciaszámát tartalmazza. Amennyiben egynél több közvetítő vagy érintett adózó köteles információt szolgáltatni, ugyanazon konstrukció minden ügyleténél egyetlen hivatkozási számnak kell szerepelnie, hogy ezek az ügyletek a központi adattárban egyetlen konstrukcióhoz legyenek köthetők. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/16/EU irányelv 20. cikke (5) bekezdésének második albekezdése értelmében a formanyomtatványon közlendő adatok köre nem terjedhet túl az információcsere keretében közlendő, a 2011/16/EU irányelv 8ab. cikkének (14) bekezdésében felsorolt elemeken, valamint azon egyéb, ezen elemekhez kapcsolódó adatmezőkön, amelyek kitöltése az említett irányelv 8ab. cikkében foglalt célok eléréséhez szükséges. Az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókról folytatott automatikus információcsere hatékonyságának biztosítása érdekében – különös tekintettel az olyan esetekre, amikor egynél több közvetítő vagy érintett adózó köteles információt szolgáltatni – alapvetően fontos előírni egy olyan további adatmező használatát, amely az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukció referenciaszámát tartalmazza. Amennyiben egynél több közvetítő vagy érintett adózó köteles információt szolgáltatni, ugyanazon konstrukció minden ügyleténél egyetlen hivatkozási számnak kell szerepelnie, hogy ezek az ügyletek a központi adattárban egyetlen konstrukcióhoz legyenek köthetők.

| (4) | A koherencia és a jogbiztonság érdekében e rendelet alkalmazásának időpontját össze kell hangolni az (EU) 2018/822 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében előírt alkalmazási időponttal. |
| --- | --- |

(4)

A koherencia és a jogbiztonság érdekében e rendelet alkalmazásának időpontját össze kell hangolni az (EU) 2018/822 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében előírt alkalmazási időponttal.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az adóügyi közigazgatási együttműködéssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az adóügyi közigazgatási együttműködéssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 2e. cikkel egészül ki:

  „2e. cikk
  A határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatos kötelező automatikus információcsere egységes formanyomtatványai és nyelvhasználati szabályai

  (1)   Az alkalmazandó formanyomtatványok tekintetében az „elem” és a „mező” olyan helyet jelent a formanyomtatványon, ahova a 2011/16/EU irányelv szerint kicserélendő információk rögzíthetők.


  (2)   Az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozó, a 2011/16/EU irányelv 8ab. cikke szerinti automatikus információcseréhez alkalmazandó formanyomtatványnak meg kell felelnie e rendelet XIII. mellékletének.


  (3)   A 2011/16/EU irányelv 20. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében említett legfontosabb elemek az említett irányelv 8ab. cikke (14) bekezdésének b), c) és e) pontjában felsorolt elemeknek felelnek meg, és az e rendelet 2a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott nyelvhasználati szabályok vonatkoznak rájuk.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 2e. cikkel egészül ki:

„2e. cikk

A határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatos kötelező automatikus információcsere egységes formanyomtatványai és nyelvhasználati szabályai

(1)   Az alkalmazandó formanyomtatványok tekintetében az „elem” és a „mező” olyan helyet jelent a formanyomtatványon, ahova a 2011/16/EU irányelv szerint kicserélendő információk rögzíthetők.

(2)   Az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozó, a 2011/16/EU irányelv 8ab. cikke szerinti automatikus információcseréhez alkalmazandó formanyomtatványnak meg kell felelnie e rendelet XIII. mellékletének.

(3)   A 2011/16/EU irányelv 20. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésében említett legfontosabb elemek az említett irányelv 8ab. cikke (14) bekezdésének b), c) és e) pontjában felsorolt elemeknek felelnek meg, és az e rendelet 2a. cikkének (3) bekezdésében meghatározott nyelvhasználati szabályok vonatkoznak rájuk.”

| 2. | E rendelet mellékletének szövege XIII. mellékletként egészíti ki a rendeletet. |
| --- | --- |

2.

E rendelet mellékletének szövege XIII. mellékletként egészíti ki a rendeletet.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2020. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 64., 2011.3.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/822 irányelve (2018. május 25.) a 2011/16/EU irányelvnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatosan az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 139., 2018.6.5., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2378 végrehajtási rendelete (2015. december 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv bizonyos rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1156/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 332., 2015.12.18., 19. o.).

3

---

MELLÉKLET

„XIII. MELLÉKLET

A 2e. cikkben említett formanyomtatvány

A adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókra vonatkozó, a 2011/16/EU irányelv 8ab. cikke szerinti automatikus információcseréhez alkalmazandó formanyomtatványnak az említett irányelv 8ab. cikkének (14) bekezdésében felsorolt elemeken túlmenően tartalmaznia kell a következő mezőt:

| a) | az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukció(k) hivatkozási száma. |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukció(k) hivatkozási száma.

---

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/533 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. március 28.)

a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2020., a 2021. és a 2022. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1213/2008/EK bizottsági rendelettel (2) létrejött az első többéves összehangolt közösségi ellenőrzési program, amely 2009-re, 2010-re és 2011-re vonatkozott. A program egymást követő bizottsági rendeleteknek megfelelően folytatódott. Ezek közül a legutóbbi az (EU) 2018/555 bizottsági végrehajtási rendelet (3) volt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1213/2008/EK bizottsági rendelettel (2) létrejött az első többéves összehangolt közösségi ellenőrzési program, amely 2009-re, 2010-re és 2011-re vonatkozott. A program egymást követő bizottsági rendeleteknek megfelelően folytatódott. Ezek közül a legutóbbi az (EU) 2018/555 bizottsági végrehajtási rendelet (3) volt.

| (2) | Az Unióban a táplálkozás fő összetevőit harminc-negyven élelmiszer alkotja. Mivel a növényvédő szerek használata három év alatt jelentős változásokat mutat, a fogyasztók expozíciójának és az uniós jog alkalmazásának értékelése céljából előfordulásukat ezekben az élelmiszerekben hároméves ciklusokban kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

(2)

Az Unióban a táplálkozás fő összetevőit harminc-negyven élelmiszer alkotja. Mivel a növényvédő szerek használata három év alatt jelentős változásokat mutat, a fogyasztók expozíciójának és az uniós jog alkalmazásának értékelése céljából előfordulásukat ezekben az élelmiszerekben hároméves ciklusokban kell ellenőrizni.

| (3) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) tudományos jelentést nyújtott be a peszticid-ellenőrzési program tervezésének értékeléséről. Következtetése szerint legalább 32 különböző élelmiszerből álló 683 mintavételi egység figyelembevételével, 0,75 %-os hibahatár mellett az MRL-ek túllépésének aránya 1 % felettire tehető (4). E minták begyűjtését a tagállamok között a lakosság létszámával arányosan kell elosztani, termékenként és évente legalább 12 mintával számolva. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) tudományos jelentést nyújtott be a peszticid-ellenőrzési program tervezésének értékeléséről. Következtetése szerint legalább 32 különböző élelmiszerből álló 683 mintavételi egység figyelembevételével, 0,75 %-os hibahatár mellett az MRL-ek túllépésének aránya 1 % felettire tehető (4). E minták begyűjtését a tagállamok között a lakosság létszámával arányosan kell elosztani, termékenként és évente legalább 12 mintával számolva.

| (4) | A korábbi uniós hatósági ellenőrzési programokból származó analitikai eredményeket figyelembe vették annak érdekében, hogy az ellenőrző programban szereplő növényvédő szerek biztosan reprezentatívak legyenek a használt növényvédő szerekre nézve. |
| --- | --- |

(4)

A korábbi uniós hatósági ellenőrzési programokból származó analitikai eredményeket figyelembe vették annak érdekében, hogy az ellenőrző programban szereplő növényvédő szerek biztosan reprezentatívak legyenek a használt növényvédő szerekre nézve.

| (5) | A Bizottság honlapján megtalálható az „Élelmiszerekben és takarmányokban jelen lévő növényvédőszer-maradékok elemzésére vonatkozó minőség-ellenőrzési és hitelesítési eljárásokkal kapcsolatos iránymutatás” (5). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság honlapján megtalálható az „Élelmiszerekben és takarmányokban jelen lévő növényvédőszer-maradékok elemzésére vonatkozó minőség-ellenőrzési és hitelesítési eljárásokkal kapcsolatos iránymutatás” (5).

| (6) | Ha egy növényvédő szer maradékmeghatározása más hatóanyagokat, metabolitokat és/vagy bomlás- vagy reakciótermékeket is magában foglal, ezeket a vegyületeket külön-külön kell bejelenteni, amennyiben mérésük külön-külön történik (6). |
| --- | --- |

(6)

Ha egy növényvédő szer maradékmeghatározása más hatóanyagokat, metabolitokat és/vagy bomlás- vagy reakciótermékeket is magában foglal, ezeket a vegyületeket külön-külön kell bejelenteni, amennyiben mérésük külön-külön történik (6).

| (7) | A tagállamok általi információszolgáltatásra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket – mint például a növényvédőszer-maradékok elemzési eredményeinek megadásához használandó standard mintaleírást (SSD), – a tagállamok, a Bizottság és a Hatóság közösen állapította meg. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok általi információszolgáltatásra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket – mint például a növényvédőszer-maradékok elemzési eredményeinek megadásához használandó standard mintaleírást (SSD), – a tagállamok, a Bizottság és a Hatóság közösen állapította meg.

| (8) | A mintavételi eljárások tekintetében a 2002/63/EK bizottsági irányelvet (7) kell alkalmazni, amely a Codex Alimentarius Bizottság által ajánlott mintavételi módszereket és eljárásokat foglalja magában. |
| --- | --- |

(8)

A mintavételi eljárások tekintetében a 2002/63/EK bizottsági irányelvet (7) kell alkalmazni, amely a Codex Alimentarius Bizottság által ajánlott mintavételi módszereket és eljárásokat foglalja magában.

| (9) | Értékelni kell továbbá, hogy a 2006/141/EK bizottsági irányelv (8) 10. cikkének, illetve a 2006/125/EK bizottsági irányelv (9) 7. cikkének a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekben érvényes szermaradék-határértékekre vonatkozó előírásai teljesülnek-e kizárólag a 396/2005/EK rendeletben szereplő szermaradék-meghatározásokat figyelembe véve. |
| --- | --- |

(9)

Értékelni kell továbbá, hogy a 2006/141/EK bizottsági irányelv (8) 10. cikkének, illetve a 2006/125/EK bizottsági irányelv (9) 7. cikkének a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekben érvényes szermaradék-határértékekre vonatkozó előírásai teljesülnek-e kizárólag a 396/2005/EK rendeletben szereplő szermaradék-meghatározásokat figyelembe véve.

| (10) | Az egyetlen szermaradék vizsgálatára irányuló módszereket illetően a tagállamok elemzési kötelezettségüket úgy is teljesíthetik, hogy olyan hatósági laboratóriumokat vesznek igénybe, amelyek már rendelkeznek a szükséges hitelesített módszerekkel. |
| --- | --- |

(10)

Az egyetlen szermaradék vizsgálatára irányuló módszereket illetően a tagállamok elemzési kötelezettségüket úgy is teljesíthetik, hogy olyan hatósági laboratóriumokat vesznek igénybe, amelyek már rendelkeznek a szükséges hitelesített módszerekkel.

| (11) | Az előző naptári évre vonatkozó információkat a tagállamoknak minden év augusztus 31-ig kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(11)

Az előző naptári évre vonatkozó információkat a tagállamoknak minden év augusztus 31-ig kell benyújtaniuk.

| (12) | Az egymást követő többéves programok közötti esetleges átfedés okozta zavarok elkerülése végett és a jogbiztonság érdekében az (EU) 2018/555 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Helyénvaló azonban rendelkezni arról, hogy a rendelet továbbra is alkalmazandó legyen a 2019-ben vizsgált mintákra. |
| --- | --- |

(12)

Az egymást követő többéves programok közötti esetleges átfedés okozta zavarok elkerülése végett és a jogbiztonság érdekében az (EU) 2018/555 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Helyénvaló azonban rendelkezni arról, hogy a rendelet továbbra is alkalmazandó legyen a 2019-ben vizsgált mintákra.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tagállamok a 2020., a 2021. és a 2022. évben az I. mellékletben felsorolt növényvédő szerek és termékek kombinációiból mintákat vesznek, és elemzik azokat.

Az egyes termékekből – így a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekből és az ökológiai gazdálkodásból származó termékekből is – veendő minták számát a II. melléklet határozza meg.

2. cikk

(1)   A mintavételhez a tételeket véletlenszerűen kell kiválasztani.

A mintavételi eljárásnak meg kell felelnie a 2002/63/EK irányelvnek, az egységek száma tekintetében is.

(2)   Az I. mellékletben meghatározott növényvédő szerek tekintetében történő elemzést valamennyi minta esetében – így a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekből vett minták esetében is – a 396/2005/EK rendeletben előírt szermaradék-meghatározások szerint kell végezni.

(3)   A csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekből vett minták elemzését a fogyasztásra kész termékekre vagy a gyártó utasításai alapján elkészített termékekre vonatkozóan kell elvégezni, figyelembe véve a 2006/125/EK irányelvben és a 2006/141/EK irányelvben meghatározott MRL-eket. Amennyiben az ilyen élelmiszerek mind a forgalomba hozott, mind az elkészített formában fogyaszthatók, az eredményeket a forgalomba hozott, nem elkészített termékre vonatkozóan kell bejelenteni.

3. cikk

A tagállamok a 2020-ban, 2021-ben és 2022-ben vizsgált minták elemzésének eredményeit 2021., 2022., illetve 2023. augusztus 31-ig nyújtják be. Ezeket az eredményeket az EFSA által meghatározott elektronikus jelentéstételi formátumban kell benyújtani.

Ha egy növényvédő szer maradékmeghatározása több mint egy vegyületet (hatóanyagokat és/vagy metabolitokat vagy bomlás- vagy reakciótermékeket) foglal magában, a tagállamok az elemzési eredményeket a szermaradék teljes meghatározásának megfelelően adják meg. A szermaradék-meghatározásban szereplő valamennyi analitra vonatkozó eredményeket külön-külön kell megadni, ha ezeket külön-külön mérik.

4. cikk

Az (EU) 2018/555 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

A 2019-ben vizsgált minták tekintetében azonban 2020. szeptember 1-jéig továbbra is alkalmazandó.

5. cikk

Ez a rendelet 2020. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1213/2008/EK rendelete (2008. december 5.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékének való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók növényvédőszer-maradékoknak való kitettsége értékelésére irányuló, a 2009., 2010. és 2011. évre vonatkozó többéves összehangolt közösségi ellenőrzési programról (HL L 328., 2008.12.6., 9. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/555 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 92., 2018.4.10., 6. o.).

3

(4)  European Food Safety Authority; pesticide monitoring program: design assessment (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság: A peszticid-ellenőrzési program tervezésének értékelése). EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

(5)  Dokumentum száma: SANTE/11813/2017. Legfrissebb változat: https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf.

5

(6)  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions (Munkadokumentum a meghatározási határok összeadásáról komplex szermaradék-meghatározások esetében).

6

(7)  A Bizottság 2002/63/EK irányelve (2002. július 11.) a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 187., 2002.7.16., 30. o.).

7

(8)  A Bizottság 2006/141/EK irányelve (2006. december 22.) az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről, valamint az 1999/21/EK irányelv módosításáról (HL L 401., 2006.12.30., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság 2006/125/EK irányelve (2006. december 5.) a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről (HL L 339., 2006.12.6., 16. o.).

9

---

I. MELLÉKLET

A. rész: Növényi eredetű termékek
   (1)
  , amelyeken 2020-ban, 2021-ben és 2022-ben mintavételt kell végezni

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| a) | b) | c) |
| Narancs (2) | Csemegeszőlő (2) | Alma (2) |
| Körte (2) | Banán (2) | Szamóca (2) |
| Kivi (2) | Grépfrút (2) | Őszibarack, beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket (2) |
| Karfiol (2) | Padlizsán (2) | Szőlőből készített (vörös vagy fehér) bor. (Amennyiben nem állnak rendelkezésre borfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a „Nemzeti összefoglaló jelentésükben” szereplő borfeldolgozási tényezőkről.) |
| Vöröshagyma (2) | Brokkoli (2) | Fejes saláta (2) |
| Sárgarépa (2) | Dinnye (2) | Fejeskáposzta (2) |
| Burgonya (2) | Termesztett gomba (2) | Paradicsom (2) |
| Bab (szárított) (2) | Étkezési paprika (2) | Spenót (2) |
| Szemes rozs (3) | Búzaszemek (3) | Szemes zab (3)
   (4) |
| Barna rizs (előmunkált rizs), vagyis a hántolatlan rizsszem maghéjának eltávolításával kapott rizs (5) | Szűz olívaolaj (Amennyiben nem állnak rendelkezésre specifikus olajfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a „Nemzeti összefoglaló jelentésükben” szereplő feldolgozási tényezőkről.) | Szemes árpa (3)
   (6) |

2020

2021

2022

a)

b)

c)

Narancs (2)

Csemegeszőlő (2)

Alma (2)

Körte (2)

Banán (2)

Szamóca (2)

Kivi (2)

Grépfrút (2)

Őszibarack, beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket (2)

Karfiol (2)

Padlizsán (2)

Szőlőből készített (vörös vagy fehér) bor. (Amennyiben nem állnak rendelkezésre borfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a „Nemzeti összefoglaló jelentésükben” szereplő borfeldolgozási tényezőkről.)

Vöröshagyma (2)

Brokkoli (2)

Fejes saláta (2)

Sárgarépa (2)

Dinnye (2)

Fejeskáposzta (2)

Burgonya (2)

Termesztett gomba (2)

Paradicsom (2)

Bab (szárított) (2)

Étkezési paprika (2)

Spenót (2)

Szemes rozs (3)

Búzaszemek (3)

Szemes zab (3)
   (4)

Barna rizs (előmunkált rizs), vagyis a hántolatlan rizsszem maghéjának eltávolításával kapott rizs (5)

Szűz olívaolaj (Amennyiben nem állnak rendelkezésre specifikus olajfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a „Nemzeti összefoglaló jelentésükben” szereplő feldolgozási tényezőkről.)

Szemes árpa (3)
   (6)

B. rész: Állati eredetű termékek (1), amelyeken 2020-ban, 2021-ben és 2022-ben mintavételt kell végezni

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| f) | d) | e) |
| Baromfizsír (2) (7) | Szarvasmarhazsír (2) (7) | Tehéntej (8) |
| Szarvasmarhamáj (2) | Tyúktojás (2) (9) | Sertészsír (2) (7) |

2020

2021

2022

f)

d)

e)

Baromfizsír (2) (7)

Szarvasmarhazsír (2) (7)

Tehéntej (8)

Szarvasmarhamáj (2)

Tyúktojás (2) (9)

Sertészsír (2) (7)

C. rész: A növényi eredetű termékekben vagy azok felületén ellenőrizendő növényvédő szerek és termékek kombinációi

| | 2020 | 2021 | 2022 | Észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | a) | b) | c) | 2020-ban csak a narancsnál, a karfiolnál, a barnarizsnél és a szárított babnál; 2021-ben a grépfrútnál, a csemegeszőlőnél, a padlizsánnál és a brokkolinál; 2022-ben pedig a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál kell elemzést végezni. |
| 2-Fenil-fenol | a) | b) | c) | |
| Abamektin | a) | b) | c) | |
| Acefát | a) | b) | c) | |
| Acetamiprid | a) | b) | c) | |
| Akrinatrin | a) | b) | c) | |
| Aldikarb | a) | b) | c) | |
| Aldrin és dieldrin | a) | b) | c) | |
| Ametoktradin | a) | b) | c) | |
| Azinfosz-metil | a) | b) | c) | |
| Azoxistrobin | a) | b) | c) | |
| Bifentrin | a) | b) | c) | |
| Bifenil | a) | b) | c) | |
| Bitertanol | a) | b) | c) | |
| Boszkalid | a) | b) | c) | |
| Bromidion | a) | b) | c) | 2020-ban csak a barna rizsnél; 2021-ben az étkezési paprikánál; 2022-ben pedig a fejes salátánál és a paradicsomnál kell elemzést végezni. |
| Brómpropilát | a) | b) | c) | |
| Bupirimát | a) | b) | c) | |
| Buprofezin | a) | b) | c) | |
| Kaptán | a) | b) | c) | |
| Karbaril | a) | b) | c) | |
| Karbendazim és benomil | a) | b) | c) | |
| Karbofurán | a) | b) | c) | |
| Klorantraniliprol | a) | b) | c) | |
| Klórfenapir | a) | b) | c) | |
| Klórmekvát | a) | b) | c) | 2020-ban csak a sárgarépánál, a körténél, a rozsnál és a barnarizsnél; 2021-ben a padlizsánnál, a csemegeszőlőnél, a termesztett gombánál és a búzánál; 2022-ben pedig a paradicsomnál és a zabnál kell elemzést végezni. |
| Klórtalonil | a) | b) | c) | |
| Klórprofam | a) | b) | c) | |
| Klórpirifosz | a) | b) | c) | |
| Klórpirifosz-metil | a) | b) | c) | |
| Klofentezin | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Klotianidin | a) | b) | c) | |
| Ciazofamid | a) | b) | c) | |
| Ciflufenamid | a) | b) | c) | |
| Ciflutrin | a) | b) | c) | |
| Cimoxanil | a) | b) | c) | |
| Cipermetrin | a) | b) | c) | |
| Ciprokonazol | a) | b) | c) | |
| Ciprodinil | a) | b) | c) | |
| Ciromazin | a) | b) | c) | 2020-ban csak a burgonyánál, a vöröshagymánál és a sárgarépánál; 2021-ben a padlizsánnál, az étkezési paprikánál, a dinnyénél és a termesztett gombánál; 2022-ben pedig a fejes salátánál és a paradicsomnál kell elemzést végezni. |
| Deltametrin | a) | b) | c) | |
| Diazinon | a) | b) | c) | |
| Diklórfosz | a) | b) | c) | |
| Diklorán | a) | b) | c) | |
| Dikofol | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Dietofenkarb | a) | b) | c) | |
| Difenokonazol | a) | b) | c) | |
| Diflubenzuron | a) | b) | c) | |
| Dimetoát | a) | b) | c) | |
| Dimetomorf | a) | b) | c) | |
| Dinikonazol | a) | b) | c) | |
| Difenilamin | a) | b) | c) | |
| Ditianon | a) | b) | c) | 2020-ban csak a körténél és a barnarizsnél; 2021-ben a csemegeszőlőnél; 2022-ben pedig az almánál és az őszibaracknál kell elemzést végezni. |
| Ditiokarbamátok | a) | b) | c) | Minden felsorolt árunál elemzést kell végezni, a brokkoli, a karfiol, a fejes káposzta, az olívaolaj, a bor és a vöröshagyma kivételével. |
| Dodin | a) | b) | c) | |
| Emamektin-benzoát B1a, emamektinben kifejezve | a) | b) | c) | |
| Endoszulfán | a) | b) | c) | |
| Epoxikonazol | a) | b) | c) | |
| Ethefon | a) | b) | c) | 2020-ban csak a narancsnál és a körténél; 2021-ben az étkezési paprikánál, a búzánál és a csemegeszőlőnél; 2022-ben pedig az almánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál kell elemzést végezni. |
| Etion | a) | b) | c) | |
| Etirimol | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Etofenprox | a) | b) | c) | |
| Etoxazol | a) | b) | c) | |
| Famoxadon | a) | b) | c) | |
| Fenamidon | a) | b) | c) | |
| Fenamifosz | a) | b) | c) | |
| Fenarimol | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Fenazakvin | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Fenbukonazol | a) | b) | c) | |
| Fenbutatin-oxid | a) | b) | c) | 2020-ban csak a narancsnál és a körténél; 2021-ben a padlizsánnál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a csemegeszőlőnél; 2022-ben pedig az almánál, a szamócánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál kell elemzést végezni. |
| Fenhexamid | a) | b) | c) | |
| Fenitrotion | a) | b) | c) | |
| Fenoxikarb | a) | b) | c) | |
| Fenpropatrin | a) | b) | c) | |
| Fenpropidin | a) | b) | c) | |
| Fenpropimorf | a) | b) | c) | |
| Fenpirazamin | a) | b) | c) | |
| Fenpiroximát | a) | b) | c) | |
| Fention | a) | b) | c) | |
| Fenvalerát | a) | b) | c) | |
| Fipronil | a) | b) | c) | |
| Flonikamid | a) | b) | c) | |
| Fluazifop-P | a) | b) | c) | 2020-ban csak a karfiolnál, a szárított babnál, a burgonyánál és a sárgarépánál; 2021-ben a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a szamócánál, a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál kell elemzést végezni. |
| Flubendiamid | a) | b) | c) | |
| Fludioxonil | a) | b) | c) | |
| Flufenoxuron | a) | b) | c) | |
| Fluopikolid | a) | b) | c) | |
| Fluopiram | a) | b) | c) | |
| Flukinkonazol | a) | b) | c) | |
| Fluzilazol | a) | b) | c) | |
| Flutriafol | a) | b) | c) | |
| Fluxapiroxad | a) | b) | c) | |
| Folpet | a) | b) | c) | |
| Formetanát | a) | b) | c) | |
| Fosztiazát | a) | b) | c) | |
| Glifozát | a) | b) | c) | |
| Haloxifop, beleértve a haloxifop-P-t | a) | b) | c) | 2020-ban csak a szárított babnál; 2021-ben a brokkolinál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a szamócánál és a fejes káposztánál kell elemzést végezni. |
| Hexakonazol | a) | b) | c) | |
| Hexitiazox | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Imazalil | a) | b) | c) | |
| Imidakloprid | a) | b) | c) | |
| Indoxakarb | a) | b) | c) | |
| Iprodion | a) | b) | c) | |
| Iprovalikarb | a) | b) | c) | |
| Izokarbofosz | a) | b) | c) | |
| Izoprotiolán | a) | | | 2020-ban csak a barna rizsnél kell elemzést végezni. Az anyagot 2021-ben és 2022-ben nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén. |
| Krezoxim-metil | a) | b) | c) | |
| Lambda-cihalotrin | a) | b) | c) | |
| Linuron | a) | b) | c) | |
| Lufenuron | a) | b) | c) | |
| Malation | a) | b) | c) | |
| Mandipropamid | a) | b) | c) | |
| Mepanipirim | a) | b) | c) | |
| Mepikvát | a) | b) | c) | 2020-ban csak a körténél, a rozsnál és a barnarizsnél; 2021-ben a termesztett gombánál és a búzánál; 2022-ben pedig az árpánál és a zabnál kell elemzést végezni. |
| Metalaxil és metalaxil-M | a) | b) | c) | |
| Metamidofosz | a) | b) | c) | |
| Metidation | a) | b) | c) | |
| Metiokarb | a) | b) | c) | |
| Metomil | a) | b) | c) | |
| Metoxifenozid | a) | b) | c) | |
| Metrafenon | a) | b) | c) | |
| Monokrotofosz | a) | b) | c) | |
| Miklobutanil | a) | b) | c) | |
| Ometoát | a) | b) | c) | |
| Oxadixil | a) | b) | c) | |
| Oxamil | a) | b) | c) | |
| Oxidemeton-metil | a) | b) | c) | |
| Paklobutrazol | a) | b) | c) | |
| Paration-metil | a) | b) | c) | |
| Penkonazol | a) | b) | c) | |
| Pencikuron | a) | b) | c) | |
| Pendimetalin | a) | b) | c) | |
| Permetrin | a) | b) | c) | |
| Foszmet | a) | b) | c) | |
| Pirimikarb | a) | b) | c) | |
| Pirimifosz-metil | a) | b) | c) | |
| Procimidon | a) | b) | c) | |
| Profenofosz | a) | b) | c) | |
| Propamokarb | a) | b) | c) | 2020-ban csak a sárgarépánál, a karfiolnál, a vöröshagymánál és a burgonyánál; 2021-ben a csemegeszőlőnél, a dinnyénél, a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a szamócánál, a fejes káposztánál, a spenótnál, a fejes salátánál, a paradicsomnál és az árpánál kell elemzést végezni. |
| Propargit | a) | b) | c) | |
| Propikonazol | a) | b) | c) | |
| Propizamid | a) | b) | c) | |
| Prokinazid | a) | b) | c) | |
| Proszulfokarb | a) | b) | c) | |
| Protiokonazol | a) | b) | c) | 2020-ban csak a sárgarépánál, a vöröshagymánál, a rozsnál és a barnarizsnél; 2021-ben az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a paradicsomnál, a zabnál és az árpánál kell elemzést végezni. |
| Pimetrozin | | b) | c) | Az anyagot 2020-ban nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén. 2021-ben csak a padlizsánnál, a dinnyénél és az étkezési paprikánál; 2022-ben pedig a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a szamócánál, a spenótnál és a paradicsomnál kell elemzést végezni. |
| Piraklosztrobin | a) | b) | c) | |
| Piridabén | a) | b) | c) | |
| Pirimetanil | a) | b) | c) | |
| Piriproxifen | a) | b) | c) | |
| Kinoxifen | a) | b) | c) | |
| Spinozad | a) | b) | c) | |
| Spirodiklofen | a) | b) | c) | |
| Spiromezifen | a) | b) | c) | |
| Spiroxamin | a) | b) | c) | |
| Spirotetramát | a) | b) | c) | |
| Tau-fluvalinát | a) | b) | c) | |
| Tebukonazol | a) | b) | c) | |
| Tebufenozid | a) | b) | c) | |
| Tebufenpirad | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Teflobenzuron | a) | b) | c) | |
| Teflutrin | a) | b) | c) | |
| Terbutilazin | a) | b) | c) | |
| Tetrakonazol | a) | b) | c) | |
| Tetradifon | a) | b) | c) | A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál. |
| Tiabendazol | a) | b) | c) | |
| Tiakloprid | a) | b) | c) | |
| Tiametoxam | a) | b) | c) | |
| Tiofanát-metil | a) | b) | c) | |
| Tolklofosz-metil | a) | b) | c) | |
| Triadimefon | a) | b) | c) | |
| Triadimenol | a) | b) | c) | |
| Tiodikarb | a) | b) | c) | |
| Triazofosz | a) | b) | c) | |
| Triciklazol | a) | b) | c) | Csak a rizsnél kell elemzést végezni. |
| Trifloxistrobin | a) | b) | c) | |
| Triflumuron | a) | b) | c) | |
| Vinklozolin | a) | b) | c) | |

2020

2021

2022

Észrevételek

2,4-D

a)

b)

c)

2020-ban csak a narancsnál, a karfiolnál, a barnarizsnél és a szárított babnál; 2021-ben a grépfrútnál, a csemegeszőlőnél, a padlizsánnál és a brokkolinál; 2022-ben pedig a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál kell elemzést végezni.

2-Fenil-fenol

a)

b)

c)

Abamektin

a)

b)

c)

Acefát

a)

b)

c)

Acetamiprid

a)

b)

c)

Akrinatrin

a)

b)

c)

Aldikarb

a)

b)

c)

Aldrin és dieldrin

a)

b)

c)

Ametoktradin

a)

b)

c)

Azinfosz-metil

a)

b)

c)

Azoxistrobin

a)

b)

c)

Bifentrin

a)

b)

c)

Bifenil

a)

b)

c)

Bitertanol

a)

b)

c)

Boszkalid

a)

b)

c)

Bromidion

a)

b)

c)

2020-ban csak a barna rizsnél; 2021-ben az étkezési paprikánál; 2022-ben pedig a fejes salátánál és a paradicsomnál kell elemzést végezni.

Brómpropilát

a)

b)

c)

Bupirimát

a)

b)

c)

Buprofezin

a)

b)

c)

Kaptán

a)

b)

c)

Karbaril

a)

b)

c)

Karbendazim és benomil

a)

b)

c)

Karbofurán

a)

b)

c)

Klorantraniliprol

a)

b)

c)

Klórfenapir

a)

b)

c)

Klórmekvát

a)

b)

c)

2020-ban csak a sárgarépánál, a körténél, a rozsnál és a barnarizsnél; 2021-ben a padlizsánnál, a csemegeszőlőnél, a termesztett gombánál és a búzánál; 2022-ben pedig a paradicsomnál és a zabnál kell elemzést végezni.

Klórtalonil

a)

b)

c)

Klórprofam

a)

b)

c)

Klórpirifosz

a)

b)

c)

Klórpirifosz-metil

a)

b)

c)

Klofentezin

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Klotianidin

a)

b)

c)

Ciazofamid

a)

b)

c)

Ciflufenamid

a)

b)

c)

Ciflutrin

a)

b)

c)

Cimoxanil

a)

b)

c)

Cipermetrin

a)

b)

c)

Ciprokonazol

a)

b)

c)

Ciprodinil

a)

b)

c)

Ciromazin

a)

b)

c)

2020-ban csak a burgonyánál, a vöröshagymánál és a sárgarépánál; 2021-ben a padlizsánnál, az étkezési paprikánál, a dinnyénél és a termesztett gombánál; 2022-ben pedig a fejes salátánál és a paradicsomnál kell elemzést végezni.

Deltametrin

a)

b)

c)

Diazinon

a)

b)

c)

Diklórfosz

a)

b)

c)

Diklorán

a)

b)

c)

Dikofol

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Dietofenkarb

a)

b)

c)

Difenokonazol

a)

b)

c)

Diflubenzuron

a)

b)

c)

Dimetoát

a)

b)

c)

Dimetomorf

a)

b)

c)

Dinikonazol

a)

b)

c)

Difenilamin

a)

b)

c)

Ditianon

a)

b)

c)

2020-ban csak a körténél és a barnarizsnél; 2021-ben a csemegeszőlőnél; 2022-ben pedig az almánál és az őszibaracknál kell elemzést végezni.

Ditiokarbamátok

a)

b)

c)

Minden felsorolt árunál elemzést kell végezni, a brokkoli, a karfiol, a fejes káposzta, az olívaolaj, a bor és a vöröshagyma kivételével.

Dodin

a)

b)

c)

Emamektin-benzoát B1a, emamektinben kifejezve

a)

b)

c)

Endoszulfán

a)

b)

c)

Epoxikonazol

a)

b)

c)

Ethefon

a)

b)

c)

2020-ban csak a narancsnál és a körténél; 2021-ben az étkezési paprikánál, a búzánál és a csemegeszőlőnél; 2022-ben pedig az almánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál kell elemzést végezni.

Etion

a)

b)

c)

Etirimol

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Etofenprox

a)

b)

c)

Etoxazol

a)

b)

c)

Famoxadon

a)

b)

c)

Fenamidon

a)

b)

c)

Fenamifosz

a)

b)

c)

Fenarimol

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Fenazakvin

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Fenbukonazol

a)

b)

c)

Fenbutatin-oxid

a)

b)

c)

2020-ban csak a narancsnál és a körténél; 2021-ben a padlizsánnál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a csemegeszőlőnél; 2022-ben pedig az almánál, a szamócánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál kell elemzést végezni.

Fenhexamid

a)

b)

c)

Fenitrotion

a)

b)

c)

Fenoxikarb

a)

b)

c)

Fenpropatrin

a)

b)

c)

Fenpropidin

a)

b)

c)

Fenpropimorf

a)

b)

c)

Fenpirazamin

a)

b)

c)

Fenpiroximát

a)

b)

c)

Fention

a)

b)

c)

Fenvalerát

a)

b)

c)

Fipronil

a)

b)

c)

Flonikamid

a)

b)

c)

Fluazifop-P

a)

b)

c)

2020-ban csak a karfiolnál, a szárított babnál, a burgonyánál és a sárgarépánál; 2021-ben a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a szamócánál, a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál kell elemzést végezni.

Flubendiamid

a)

b)

c)

Fludioxonil

a)

b)

c)

Flufenoxuron

a)

b)

c)

Fluopikolid

a)

b)

c)

Fluopiram

a)

b)

c)

Flukinkonazol

a)

b)

c)

Fluzilazol

a)

b)

c)

Flutriafol

a)

b)

c)

Fluxapiroxad

a)

b)

c)

Folpet

a)

b)

c)

Formetanát

a)

b)

c)

Fosztiazát

a)

b)

c)

Glifozát

a)

b)

c)

Haloxifop, beleértve a haloxifop-P-t

a)

b)

c)

2020-ban csak a szárított babnál; 2021-ben a brokkolinál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a szamócánál és a fejes káposztánál kell elemzést végezni.

Hexakonazol

a)

b)

c)

Hexitiazox

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Imazalil

a)

b)

c)

Imidakloprid

a)

b)

c)

Indoxakarb

a)

b)

c)

Iprodion

a)

b)

c)

Iprovalikarb

a)

b)

c)

Izokarbofosz

a)

b)

c)

Izoprotiolán

a)

2020-ban csak a barna rizsnél kell elemzést végezni. Az anyagot 2021-ben és 2022-ben nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén.

Krezoxim-metil

a)

b)

c)

Lambda-cihalotrin

a)

b)

c)

Linuron

a)

b)

c)

Lufenuron

a)

b)

c)

Malation

a)

b)

c)

Mandipropamid

a)

b)

c)

Mepanipirim

a)

b)

c)

Mepikvát

a)

b)

c)

2020-ban csak a körténél, a rozsnál és a barnarizsnél; 2021-ben a termesztett gombánál és a búzánál; 2022-ben pedig az árpánál és a zabnál kell elemzést végezni.

Metalaxil és metalaxil-M

a)

b)

c)

Metamidofosz

a)

b)

c)

Metidation

a)

b)

c)

Metiokarb

a)

b)

c)

Metomil

a)

b)

c)

Metoxifenozid

a)

b)

c)

Metrafenon

a)

b)

c)

Monokrotofosz

a)

b)

c)

Miklobutanil

a)

b)

c)

Ometoát

a)

b)

c)

Oxadixil

a)

b)

c)

Oxamil

a)

b)

c)

Oxidemeton-metil

a)

b)

c)

Paklobutrazol

a)

b)

c)

Paration-metil

a)

b)

c)

Penkonazol

a)

b)

c)

Pencikuron

a)

b)

c)

Pendimetalin

a)

b)

c)

Permetrin

a)

b)

c)

Foszmet

a)

b)

c)

Pirimikarb

a)

b)

c)

Pirimifosz-metil

a)

b)

c)

Procimidon

a)

b)

c)

Profenofosz

a)

b)

c)

Propamokarb

a)

b)

c)

2020-ban csak a sárgarépánál, a karfiolnál, a vöröshagymánál és a burgonyánál; 2021-ben a csemegeszőlőnél, a dinnyénél, a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a szamócánál, a fejes káposztánál, a spenótnál, a fejes salátánál, a paradicsomnál és az árpánál kell elemzést végezni.

Propargit

a)

b)

c)

Propikonazol

a)

b)

c)

Propizamid

a)

b)

c)

Prokinazid

a)

b)

c)

Proszulfokarb

a)

b)

c)

Protiokonazol

a)

b)

c)

2020-ban csak a sárgarépánál, a vöröshagymánál, a rozsnál és a barnarizsnél; 2021-ben az étkezési paprikánál és a búzánál; 2022-ben pedig a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a paradicsomnál, a zabnál és az árpánál kell elemzést végezni.

Pimetrozin

b)

c)

Az anyagot 2020-ban nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén. 2021-ben csak a padlizsánnál, a dinnyénél és az étkezési paprikánál; 2022-ben pedig a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a szamócánál, a spenótnál és a paradicsomnál kell elemzést végezni.

Piraklosztrobin

a)

b)

c)

Piridabén

a)

b)

c)

Pirimetanil

a)

b)

c)

Piriproxifen

a)

b)

c)

Kinoxifen

a)

b)

c)

Spinozad

a)

b)

c)

Spirodiklofen

a)

b)

c)

Spiromezifen

a)

b)

c)

Spiroxamin

a)

b)

c)

Spirotetramát

a)

b)

c)

Tau-fluvalinát

a)

b)

c)

Tebukonazol

a)

b)

c)

Tebufenozid

a)

b)

c)

Tebufenpirad

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Teflobenzuron

a)

b)

c)

Teflutrin

a)

b)

c)

Terbutilazin

a)

b)

c)

Tetrakonazol

a)

b)

c)

Tetradifon

a)

b)

c)

A gabonafélék kivételével elemzést kell végezni az összes felsorolt árunál.

Tiabendazol

a)

b)

c)

Tiakloprid

a)

b)

c)

Tiametoxam

a)

b)

c)

Tiofanát-metil

a)

b)

c)

Tolklofosz-metil

a)

b)

c)

Triadimefon

a)

b)

c)

Triadimenol

a)

b)

c)

Tiodikarb

a)

b)

c)

Triazofosz

a)

b)

c)

Triciklazol

a)

b)

c)

Csak a rizsnél kell elemzést végezni.

Trifloxistrobin

a)

b)

c)

Triflumuron

a)

b)

c)

Vinklozolin

a)

b)

c)

D. rész: Az állati eredetű termékekben vagy azok felületén ellenőrizendő növényvédő szerek és termékek kombinációi

| | 2020 | 2021 | 2022 | Észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrin és dieldrin | f) | d) | e) | |
| Bifentrin | f) | d) | e) | |
| Klórdán | f) | d) | e) | |
| Klórpirifosz | f) | d) | e) | |
| Klórpirifosz-metil | f) | d) | e) | |
| Cipermetrin | f) | d) | e) | |
| DDT | f) | d) | e) | |
| Deltametrin | f) | d) | e) | |
| Diazinon | f) | d) | e) | |
| Endoszulfán | f) | d) | e) | |
| Famoxadon | f) | d) | e) | |
| Fenvalerát | f) | d) | e) | |
| Fipronil | f) | d) | e) | |
| Glifozát | f) | d) | e) | |
| Heptaklór | f) | d) | e) | |
| Hexaklór-benzol | f) | d) | e) | |
| Hexaklór-ciklohexán (HCH, alfa-izomer) | f) | d) | e) | |
| Hexaklór-ciklohexán (HCH, béta-izomer) | f) | d) | e) | |
| Indoxakarb | | | e) | 2022-ben csak a tejnél kell elemzést végezni. |
| Lindán | f) | d) | e) | |
| Metoxiklór | f) | d) | e) | |
| Paration | f) | d) | e) | |
| Permetrin | f) | d) | e) | |
| Pirimifosz-metil | f) | d) | e) | |

2020

2021

2022

Észrevételek

Aldrin és dieldrin

f)

d)

e)

Bifentrin

f)

d)

e)

Klórdán

f)

d)

e)

Klórpirifosz

f)

d)

e)

Klórpirifosz-metil

f)

d)

e)

Cipermetrin

f)

d)

e)

DDT

f)

d)

e)

Deltametrin

f)

d)

e)

Diazinon

f)

d)

e)

Endoszulfán

f)

d)

e)

Famoxadon

f)

d)

e)

Fenvalerát

f)

d)

e)

Fipronil

f)

d)

e)

Glifozát

f)

d)

e)

Heptaklór

f)

d)

e)

Hexaklór-benzol

f)

d)

e)

Hexaklór-ciklohexán (HCH, alfa-izomer)

f)

d)

e)

Hexaklór-ciklohexán (HCH, béta-izomer)

f)

d)

e)

Indoxakarb

e)

2022-ben csak a tejnél kell elemzést végezni.

Lindán

f)

d)

e)

Metoxiklór

f)

d)

e)

Paration

f)

d)

e)

Permetrin

f)

d)

e)

Pirimifosz-metil

f)

d)

e)

---

(1)  Az elemzendő nyers termékeknél a 396/2005/EK rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt csoporton vagy alcsoporton belüli fő termék tekintetében eltérő rendelkezés hiányában a termékek azon részeit kell elemezni, amelyekre MRL-ek vonatkoznak.

(2)  A feldolgozatlan termékeket kell elemezni. Fagyasztott termékek esetében a feldolgozási tényezőt adott esetben fel kell tüntetni.

(3)  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő minta szemes rozsból, szemes búzából, szemes zabból vagy szemes árpából, akkor teljes kiőrlésű rozs-, búza-, zab- vagy árpaliszt is elemezhető, és meg kell adni a feldolgozási tényezőt.

(4)  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő minta szemes zabból, a szemes zab esetében előírt mintadarabszám azon része, amely nem állt rendelkezésre, hozzáadható a szemes árpa mintadarabjaihoz; így a szemes zab esetében csökken, a szemes árpa esetében arányosan nő a mintadarabszám.

(5)  Adott esetben fényezett rizsszem is elemezhető. Az EFSA számára jelenteni kell, hogy hántolt vagy fényezett rizsszemeken végezték-e az elemzést. Amennyiben az elemzést fényezett rizsszemeken végezték, jelenteni kell a feldolgozási tényezőt.

(6)  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő minta szemes árpából, a szemes árpa esetében előírt mintadarabszám azon része, amely nem állt rendelkezésre, hozzáadható a szemes zab mintadarabjaihoz; így a szemes árpa esetében csökken, a szemes zab esetében arányosan nő a mintadarabszám.

(7)  A hús mintavétele a 2002/63/EK irányelv mellékletének 3. táblázata alapján is történhet.

(8)  Elemezni kell a friss (nem feldolgozott) tejet, ideértve a fagyasztott, pasztőrözött, melegített, sterilizált vagy szűrt tejet.

(9)  Az elemzést teljes, héj nélküli tojásokon kell elvégezni.

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikkben szereplő minták száma

| 1. | Az egyes tagállamok által az egyes áruknál az I. mellékletben felsorolt növényvédő szerek tekintetében elvégzendő mintavételek és elemzések számát az 5. pontban található táblázat határozza meg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 5. pont táblázatában előírt mintákon túl 2020-ban minden tagállamnak öt-öt mintát kell vennie és elemeznie az anyatej-helyettesítő tápszerekből, illetve az anyatej-kiegészítő tápszerekből.
  A táblázatban előírt mintákon túl 2021-ben minden tagállamnak tíz mintát kell vennie és elemeznie a feldolgozottgabona-alapú bébiételekből.
  Az említett táblázatban előírt mintákon túl 2022-ben minden tagállamnak tíz mintát kell vennie és elemeznie a csecsemők és a kisgyermekek számára készült azon bébiételekből, amelyek nem anyatej-helyettesítő tápszerek, anyatej-kiegészítő tápszerek és feldolgozottgabona-alapú bébiételek. |
| --- | --- |

2.

A táblázatban előírt mintákon túl 2021-ben minden tagállamnak tíz mintát kell vennie és elemeznie a feldolgozottgabona-alapú bébiételekből.

Az említett táblázatban előírt mintákon túl 2022-ben minden tagállamnak tíz mintát kell vennie és elemeznie a csecsemők és a kisgyermekek számára készült azon bébiételekből, amelyek nem anyatej-helyettesítő tápszerek, anyatej-kiegészítő tápszerek és feldolgozottgabona-alapú bébiételek.

| 3. | Az 5. pontban található táblázat szerint vett és elemzett minták között lehetőleg ökológiai gazdálkodásból származó árukból is kell mintát venni az adott tagállamban az ilyen áruk piaci részesedésével arányban, de minden tagállamban árunként minimum egyet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A több szermaradék egyidejű kimutatására alkalmas módszereket használó tagállamok az 5. pontban található táblázatnak megfelelően vett és elemzett minták legfeljebb 15 %-án alkalmazhatnak kvalitatív szűrőmódszereket. A kvalitatív szűrőmódszereket alkalmazó tagállam a fennmaradó mintákat a több szermaradék egyidejű kimutatására használható kvantitatív módszerekkel elemzi.
  Ha a kvalitatív szűrőmódszerek pozitív eredményt adnak, akkor a tagállamok az adott anyagra a szokásos egyedi módszerrel végzik el a mennyiségi meghatározást. |
| --- | --- |

4.

Ha a kvalitatív szűrőmódszerek pozitív eredményt adnak, akkor a tagállamok az adott anyagra a szokásos egyedi módszerrel végzik el a mennyiségi meghatározást.

| 5. | A minták száma tagállamonként és áruként:









  Tagállam | Minta | | Tagállam | Minta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| A MINTÁK TELJES SZÁMA: 683 |

5.

Tagállam

Minta

Tagállam

Minta

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

A MINTÁK TELJES SZÁMA: 683

---

AJÁNLÁSOK

| 2019.3.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.3.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 88/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/534 AJÁNLÁSA

(2019. március 26.)

az 5G hálózatok kiberbiztonságáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság a hálózati technológiák 5. generációjának (5G) telepítését a jövőbeli digitális szolgáltatások egyik fő elősegítő tényezőjeként, valamint a digitális egységes piaci stratégia egyik prioritásaként ismerte el. A Bizottság elfogadta az 5G cselekvési tervet annak biztosítása érdekében, hogy az Unió 2020-től rendelkezzen a digitális átalakulásához szükséges hálózati infrastruktúrával (1). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a hálózati technológiák 5. generációjának (5G) telepítését a jövőbeli digitális szolgáltatások egyik fő elősegítő tényezőjeként, valamint a digitális egységes piaci stratégia egyik prioritásaként ismerte el. A Bizottság elfogadta az 5G cselekvési tervet annak biztosítása érdekében, hogy az Unió 2020-től rendelkezzen a digitális átalakulásához szükséges hálózati infrastruktúrával (1).

| (2) | Az 5G hálózatok a jelenlegi 4. generációs hálózati technológiákra fognak épülni (4G), új szolgáltatási képességeket biztosítanak, és az uniós gazdaság nagy része számára központi infrastruktúrává és katalizátorrá fognak válni. Az 5G-hálózatok kiépülésük után a belső piac működése, valamint a létfontosságú társadalmi és gazdasági funkciók – például az energia, a közlekedés, a banki szolgáltatások és az egészségügy –, továbbá az ipari ellenőrzési rendszerek fenntartása és működtetése szempontjából alapvető fontosságú szolgáltatások széles körének gerincét fogják képezni. A demokratikus folyamatok, például a választások megszervezése is egyre inkább a digitális infrastruktúrára és az 5G-hálózatokra fog támaszkodni. |
| --- | --- |

(2)

Az 5G hálózatok a jelenlegi 4. generációs hálózati technológiákra fognak épülni (4G), új szolgáltatási képességeket biztosítanak, és az uniós gazdaság nagy része számára központi infrastruktúrává és katalizátorrá fognak válni. Az 5G-hálózatok kiépülésük után a belső piac működése, valamint a létfontosságú társadalmi és gazdasági funkciók – például az energia, a közlekedés, a banki szolgáltatások és az egészségügy –, továbbá az ipari ellenőrzési rendszerek fenntartása és működtetése szempontjából alapvető fontosságú szolgáltatások széles körének gerincét fogják képezni. A demokratikus folyamatok, például a választások megszervezése is egyre inkább a digitális infrastruktúrára és az 5G-hálózatokra fog támaszkodni.

| (3) | Számos kritikus szolgáltatásnak az 5G hálózatoktól való függése miatt a rendszerszintű és széles körű zavarok következményei különösen súlyosak lennének. Ennek következtében az 5G hálózatok kiberbiztonságának megvalósítása stratégiai fontosságú kérdés az Unió számára egy olyan időszakban, amikor a kibertámadások egyre gyakoribbakká válnak és kifinomultabbak, mint valaha. |
| --- | --- |

(3)

Számos kritikus szolgáltatásnak az 5G hálózatoktól való függése miatt a rendszerszintű és széles körű zavarok következményei különösen súlyosak lennének. Ennek következtében az 5G hálózatok kiberbiztonságának megvalósítása stratégiai fontosságú kérdés az Unió számára egy olyan időszakban, amikor a kibertámadások egyre gyakoribbakká válnak és kifinomultabbak, mint valaha.

| (4) | A digitális ökoszisztémát kiszolgáló infrastruktúrák egymáshoz kapcsolódó és transznacionális, illetve a szóban forgó fenyegetések határokon átnyúló jellege miatt a tagállamok egyikében bekövetkező, az 5G hálózatokat érintő jelentős sebezhetőségek és/vagy kiberbiztonsági események az Unió egészét érintenék. Ezért kell intézkedéseket hozni az 5G hálózatok egységesen magas kiberbiztonsági szintjének alátámasztására. |
| --- | --- |

(4)

A digitális ökoszisztémát kiszolgáló infrastruktúrák egymáshoz kapcsolódó és transznacionális, illetve a szóban forgó fenyegetések határokon átnyúló jellege miatt a tagállamok egyikében bekövetkező, az 5G hálózatokat érintő jelentős sebezhetőségek és/vagy kiberbiztonsági események az Unió egészét érintenék. Ezért kell intézkedéseket hozni az 5G hálózatok egységesen magas kiberbiztonsági szintjének alátámasztására.

| (5) | Az uniós szintű fellépés szükségességét a tagállamok megerősítették. Az Európai Tanács 2019. március 21-i következtetéseiben várakozással tekintett az 5G hálózatok biztonságára vonatkozó egységes megközelítésre irányuló bizottsági ajánlás elé (2). |
| --- | --- |

(5)

Az uniós szintű fellépés szükségességét a tagállamok megerősítették. Az Európai Tanács 2019. március 21-i következtetéseiben várakozással tekintett az 5G hálózatok biztonságára vonatkozó egységes megközelítésre irányuló bizottsági ajánlás elé (2).

| (6) | Fontos célként kell kezelni az európai szuverenitás biztosítását, teljes mértékben tiszteletben tartva a nyitottság és a tolerancia európai értékeit (3). A stratégiai ágazatokba irányuló külföldi beruházások, a kritikus eszközök, technológiák és infrastruktúra felvásárlása az EU-ban, valamint a kritikus berendezések beszállítása is kockázatot jelenthetnek az EU biztonságára. |
| --- | --- |

(6)

Fontos célként kell kezelni az európai szuverenitás biztosítását, teljes mértékben tiszteletben tartva a nyitottság és a tolerancia európai értékeit (3). A stratégiai ágazatokba irányuló külföldi beruházások, a kritikus eszközök, technológiák és infrastruktúra felvásárlása az EU-ban, valamint a kritikus berendezések beszállítása is kockázatot jelenthetnek az EU biztonságára.

| (7) | Az 5G hálózatok kiberbiztonsága kulcsfontosságú az Unió stratégiai autonómiájának biztosítása szempontjából, amint azt „Az EU és Kína – stratégiai kilátások” című közös közlemény (4) is elismeri. |
| --- | --- |

(7)

Az 5G hálózatok kiberbiztonsága kulcsfontosságú az Unió stratégiai autonómiájának biztosítása szempontjából, amint azt „Az EU és Kína – stratégiai kilátások” című közös közlemény (4) is elismeri.

| (8) | Az unióbeli növekvő kínai technológiai jelenléttel kapcsolatos biztonsági fenyegetésekre vonatkozó európai parlamenti állásfoglalás arra is felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek uniós szintű intézkedéseket (5). |
| --- | --- |

(8)

Az unióbeli növekvő kínai technológiai jelenléttel kapcsolatos biztonsági fenyegetésekre vonatkozó európai parlamenti állásfoglalás arra is felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek uniós szintű intézkedéseket (5).

| (9) | Ez az ajánlás az 5G hálózatok kiberbiztonsági kockázataival foglalkozik azáltal, hogy iránymutatást nyújt a megfelelő nemzeti szintű kockázatelemzési és -kezelési intézkedésekhez, egy összehangolt európai kockázatértékelés kidolgozásához, valamint a legjobb kockázatkezelési intézkedések közös eszköztárának kidolgozására irányuló folyamat kialakításához. |
| --- | --- |

(9)

Ez az ajánlás az 5G hálózatok kiberbiztonsági kockázataival foglalkozik azáltal, hogy iránymutatást nyújt a megfelelő nemzeti szintű kockázatelemzési és -kezelési intézkedésekhez, egy összehangolt európai kockázatértékelés kidolgozásához, valamint a legjobb kockázatkezelési intézkedések közös eszköztárának kidolgozására irányuló folyamat kialakításához.

| (10) | Az elektronikus hírközlő hálózatok védelmének uniós jogi kerete erős. |
| --- | --- |

(10)

Az elektronikus hírközlő hálózatok védelmének uniós jogi kerete erős.

| (11) | Az elektronikus hírközlés (6) területére vonatkozó uniós keret előmozdítja a versenyt, a belső piacot és a végfelhasználói érdekeket, és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódexszel (7) együtt egy, az elért eredmények tekintetében megfogalmazott további összeköttetési célkitűzéssel is rendelkezik: széles körű hozzáférés a nagyon nagy kapacitású helyhez kötött és mobil internetkapcsolatokhoz és ezek igénybevétele valamennyi uniós polgár és vállalkozás által, a polgárok érdekeinek védelme mellett. A 2002/21/EK irányelv előírja a tagállamok számára a nyilvános hírközlő hálózatok integritásának és biztonságának fenntartását, továbbá olyan kötelezettségeket fogalmaz meg, miszerint a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak műszaki és szervezési intézkedéseket kell tenniük a hálózatok és szolgáltatások biztonságát fenyegető kockázatok megfelelő kezelése érdekében. Az irányelv az ilyen kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok hatásköréről is rendelkezik, beleértve a kötelező erejű utasítások kiadására vonatkozó hatáskört is. |
| --- | --- |

(11)

Az elektronikus hírközlés (6) területére vonatkozó uniós keret előmozdítja a versenyt, a belső piacot és a végfelhasználói érdekeket, és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódexszel (7) együtt egy, az elért eredmények tekintetében megfogalmazott további összeköttetési célkitűzéssel is rendelkezik: széles körű hozzáférés a nagyon nagy kapacitású helyhez kötött és mobil internetkapcsolatokhoz és ezek igénybevétele valamennyi uniós polgár és vállalkozás által, a polgárok érdekeinek védelme mellett. A 2002/21/EK irányelv előírja a tagállamok számára a nyilvános hírközlő hálózatok integritásának és biztonságának fenntartását, továbbá olyan kötelezettségeket fogalmaz meg, miszerint a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak műszaki és szervezési intézkedéseket kell tenniük a hálózatok és szolgáltatások biztonságát fenyegető kockázatok megfelelő kezelése érdekében. Az irányelv az ilyen kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok hatásköréről is rendelkezik, beleértve a kötelező erejű utasítások kiadására vonatkozó hatáskört is.

| (12) | Ezen túlmenően a 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a jogosulatlan hozzáférés elleni, a nyilvános hálózatok biztonságára vonatkozó feltételeket csatoljanak az általános felhatalmazáshoz, a közlések titkosságának a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti védelme céljából. |
| --- | --- |

(12)

Ezen túlmenően a 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a jogosulatlan hozzáférés elleni, a nyilvános hálózatok biztonságára vonatkozó feltételeket csatoljanak az általános felhatalmazáshoz, a közlések titkosságának a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti védelme céljából.

| (13) | E kötelezettségek végrehajtásának támogatása érdekében az Unió számos együttműködési testületet hozott létre. Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA), a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti szabályozó hatóságok technikai iránymutatásokat dolgoztak ki a nemzeti szabályozó hatóságok számára a biztonsági események bejelentésére, a biztonsági intézkedésekre, valamint a fenyegetésekre és eszközökre vonatkozóan (10). Az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) által létrehozott együttműködési csoport (a továbbiakban: az együttműködési csoport) az illetékes hatóságokat tömöríti az együttműködés támogatása és megkönnyítése érdekében, különösen azáltal, hogy stratégiai iránymutatást nyújt a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportok hálózatának tevékenységeihez, amely technikai szinten elősegíti az operatív együttműködést. |
| --- | --- |

(13)

E kötelezettségek végrehajtásának támogatása érdekében az Unió számos együttműködési testületet hozott létre. Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA), a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti szabályozó hatóságok technikai iránymutatásokat dolgoztak ki a nemzeti szabályozó hatóságok számára a biztonsági események bejelentésére, a biztonsági intézkedésekre, valamint a fenyegetésekre és eszközökre vonatkozóan (10). Az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) által létrehozott együttműködési csoport (a továbbiakban: az együttműködési csoport) az illetékes hatóságokat tömöríti az együttműködés támogatása és megkönnyítése érdekében, különösen azáltal, hogy stratégiai iránymutatást nyújt a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportok hálózatának tevékenységeihez, amely technikai szinten elősegíti az operatív együttműködést.

| (14) | A jövőbeli európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszernek (12) fontos támogató eszközként kell szolgálnia a biztonság egységes szintjének előmozdításához. Lehetővé kell tennie kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek kidolgozását annak érdekében, hogy kielégítse az 5G-hez kapcsolódó felszerelések és szoftverek felhasználóinak igényeit. Ezeknek az infrastruktúráknak a kritikus jelentőségére tekintettel az 5G hálózatokhoz használt információs és kommunikációs technológiai termékekre, szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek fejlesztésének azonnali prioritást kell képeznie. A tagállamoknak és a piaci szereplőknek aktívan részt kell venniük az ilyen tanúsítási rendszerek kidolgozásában, beleértve az 5G hálózatok egyedi védelmi profiljának meghatározásához nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(14)

A jövőbeli európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszernek (12) fontos támogató eszközként kell szolgálnia a biztonság egységes szintjének előmozdításához. Lehetővé kell tennie kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek kidolgozását annak érdekében, hogy kielégítse az 5G-hez kapcsolódó felszerelések és szoftverek felhasználóinak igényeit. Ezeknek az infrastruktúráknak a kritikus jelentőségére tekintettel az 5G hálózatokhoz használt információs és kommunikációs technológiai termékekre, szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek fejlesztésének azonnali prioritást kell képeznie. A tagállamoknak és a piaci szereplőknek aktívan részt kell venniük az ilyen tanúsítási rendszerek kidolgozásában, beleértve az 5G hálózatok egyedi védelmi profiljának meghatározásához nyújtott támogatást.

| (15) | Harmonizált uniós jogszabályok hiányában a tagállamok az uniós joggal összhangban elfogadott nemzeti műszaki előírások útján elrendelhetik valamely európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszer kötelező jellegét. A tagállamok a közbeszerzések és a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) kontextusában hozzáférnek európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszerekhez, és támogathatnák segítségnyújtási mechanizmusok – például egy támogatási pont – kialakítását, amelyek kiberbiztonsági megoldások közszférába tartozó vásárlók általi beszerzését szolgálnák. |
| --- | --- |

(15)

Harmonizált uniós jogszabályok hiányában a tagállamok az uniós joggal összhangban elfogadott nemzeti műszaki előírások útján elrendelhetik valamely európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszer kötelező jellegét. A tagállamok a közbeszerzések és a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) kontextusában hozzáférnek európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszerekhez, és támogathatnák segítségnyújtási mechanizmusok – például egy támogatási pont – kialakítását, amelyek kiberbiztonsági megoldások közszférába tartozó vásárlók általi beszerzését szolgálnák.

| (16) | Az adatok és a magánélet magas szintű védelme fontos eleme az 5G hálózatok biztonságának. Uniós szinten is meghatározták azokat a szabályokat, amelyek biztosítják a személyes adatok kezelésének biztonságát, többek között az elektronikus hírközlés során. Az általános adatvédelmi rendelet (14) előírja, hogy a személyes adatokat olyan módon kell kezelni, amely szavatolja azok biztonságát, beleértve a személyes adatokhoz vagy a kezelésükhöz használt felszereléshez való jogosulatlan hozzáféréssel, vagy az ilyen adatok vagy felszerelések jogosulatlan használatával szembeni védelmet is. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv külön szabályokat állapít meg a közlések titkosságának és a végfelhasználók végberendezéseinek védelmére. Emellett kötelezi a szolgáltatókat, hogy tegyenek megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket szolgáltatásaik biztonságának védelme érdekében. |
| --- | --- |

(16)

Az adatok és a magánélet magas szintű védelme fontos eleme az 5G hálózatok biztonságának. Uniós szinten is meghatározták azokat a szabályokat, amelyek biztosítják a személyes adatok kezelésének biztonságát, többek között az elektronikus hírközlés során. Az általános adatvédelmi rendelet (14) előírja, hogy a személyes adatokat olyan módon kell kezelni, amely szavatolja azok biztonságát, beleértve a személyes adatokhoz vagy a kezelésükhöz használt felszereléshez való jogosulatlan hozzáféréssel, vagy az ilyen adatok vagy felszerelések jogosulatlan használatával szembeni védelmet is. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv külön szabályokat állapít meg a közlések titkosságának és a végfelhasználók végberendezéseinek védelmére. Emellett kötelezi a szolgáltatókat, hogy tegyenek megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket szolgáltatásaik biztonságának védelme érdekében.

| (17) | Az Unió elfogadott egy olyan eszközt is, amely védeni fogja a kritikus infrastruktúrákat és a technológiákat (például a kommunikáció során használtakat) azáltal, hogy lehetővé teszi a tagállamok számára a közvetlen külföldi befektetések biztonsági vagy közrendi okokból történő átvilágítását, és olyan együttműködési mechanizmust hoz létre, amelyben a tagállamok és a Bizottság információcserét folytathatnak és konkrét befektetésekkel kapcsolatos aggályokat vethetnek fel (15). |
| --- | --- |

(17)

Az Unió elfogadott egy olyan eszközt is, amely védeni fogja a kritikus infrastruktúrákat és a technológiákat (például a kommunikáció során használtakat) azáltal, hogy lehetővé teszi a tagállamok számára a közvetlen külföldi befektetések biztonsági vagy közrendi okokból történő átvilágítását, és olyan együttműködési mechanizmust hoz létre, amelyben a tagállamok és a Bizottság információcserét folytathatnak és konkrét befektetésekkel kapcsolatos aggályokat vethetnek fel (15).

| (18) | A tagállamok és a piaci szereplők jelenleg fontos előkészítő lépéseket tesznek az 5G hálózatok széles körű bevezetésének lehetővé tétele érdekében. Több tagállam aggodalmát fejezte ki az 5G hálózatokkal kapcsolatos potenciális biztonsági kockázatokkal kapcsolatban az 5G hálózatok számára kijelölt rádiófrekvencia-sávokban történő használati jogok odaítélésére vonatkozó eljárások végrehajtása keretében (16), és vizsgálták az e kockázatok kezelésére szolgáló lehetséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamok és a piaci szereplők jelenleg fontos előkészítő lépéseket tesznek az 5G hálózatok széles körű bevezetésének lehetővé tétele érdekében. Több tagállam aggodalmát fejezte ki az 5G hálózatokkal kapcsolatos potenciális biztonsági kockázatokkal kapcsolatban az 5G hálózatok számára kijelölt rádiófrekvencia-sávokban történő használati jogok odaítélésére vonatkozó eljárások végrehajtása keretében (16), és vizsgálták az e kockázatok kezelésére szolgáló lehetséges intézkedéseket.

| (19) | Az 5G hálózatokon belüli kiberbiztonsági kockázatok kezelése során figyelembe kell venni mind a technikai, mind az egyéb tényezőket. A technikai tényezők közé tartozhatnak az olyan kiberbiztonsági sebezhetőségek, amelyek az információkhoz való jogosulatlan hozzáférésre (kiberkémkedés akár gazdasági, akár politikai okokból) vagy más rosszhiszemű célra is felhasználhatók (a rendszerek és adatok megzavarását vagy megsemmisítését célzó kibertámadások). A figyelembe veendő szempontok a hálózatok védelmének szükségessége teljes életciklusuk során, valamint az, hogy a védelemnek minden érintett berendezésre ki kell terjednie, az 5G hálózatok tervezési, fejlesztési, közbeszerzési, kiépítési, üzemeltetési és fenntartási szakaszai során is. |
| --- | --- |

(19)

Az 5G hálózatokon belüli kiberbiztonsági kockázatok kezelése során figyelembe kell venni mind a technikai, mind az egyéb tényezőket. A technikai tényezők közé tartozhatnak az olyan kiberbiztonsági sebezhetőségek, amelyek az információkhoz való jogosulatlan hozzáférésre (kiberkémkedés akár gazdasági, akár politikai okokból) vagy más rosszhiszemű célra is felhasználhatók (a rendszerek és adatok megzavarását vagy megsemmisítését célzó kibertámadások). A figyelembe veendő szempontok a hálózatok védelmének szükségessége teljes életciklusuk során, valamint az, hogy a védelemnek minden érintett berendezésre ki kell terjednie, az 5G hálózatok tervezési, fejlesztési, közbeszerzési, kiépítési, üzemeltetési és fenntartási szakaszai során is.

| (20) | Egyéb tényezők lehetnek az információs és kommunikációs technológiai berendezések beszállítóira vonatkozó szabályozási vagy egyéb követelmények. Az ilyen tényezők jelentőségének értékelésénél figyelembe kell venni többek között a harmadik ország által gyakorolt befolyás általános kockázatát, különösen az irányítási modell, a biztonságra vonatkozó együttműködési megállapodások hiánya vagy az Unió és az érintett harmadik ország közötti hasonló adatvédelmi megállapodások – például megfelelőségi határozatok – tekintetében, illetve azt, hogy ez az ország részese-e a kiberbiztonsággal, a kiberbűnözés elleni küzdelemmel vagy az adatvédelemmel kapcsolatos többoldalú, nemzetközi vagy kétoldalú megállapodásoknak. |
| --- | --- |

(20)

Egyéb tényezők lehetnek az információs és kommunikációs technológiai berendezések beszállítóira vonatkozó szabályozási vagy egyéb követelmények. Az ilyen tényezők jelentőségének értékelésénél figyelembe kell venni többek között a harmadik ország által gyakorolt befolyás általános kockázatát, különösen az irányítási modell, a biztonságra vonatkozó együttműködési megállapodások hiánya vagy az Unió és az érintett harmadik ország közötti hasonló adatvédelmi megállapodások – például megfelelőségi határozatok – tekintetében, illetve azt, hogy ez az ország részese-e a kiberbiztonsággal, a kiberbűnözés elleni küzdelemmel vagy az adatvédelemmel kapcsolatos többoldalú, nemzetközi vagy kétoldalú megállapodásoknak.

| (21) | Az 5G hálózatok kiberbiztonságára vonatkozó uniós megközelítés kidolgozásának fontos lépéseként a kockázatértékelést tagállami szinten kell elvégezni és lezárni. Ez segítené a tagállamokat a biztonsági követelményekre és a kockázatkezelésre vonatkozó tagállami intézkedések ezen értékelés szerint történő kiigazításában. |
| --- | --- |

(21)

Az 5G hálózatok kiberbiztonságára vonatkozó uniós megközelítés kidolgozásának fontos lépéseként a kockázatértékelést tagállami szinten kell elvégezni és lezárni. Ez segítené a tagállamokat a biztonsági követelményekre és a kockázatkezelésre vonatkozó tagállami intézkedések ezen értékelés szerint történő kiigazításában.

| (22) | Az ilyen kiberbiztonsági fenyegetések kezelését célzó intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében olyan koordinációs intézkedéseket kell kidolgozni, amelyek elengedhetetlenek a belső piac zavartalan működéséhez, valamint a személyes adatok és a magánélet védelméhez. |
| --- | --- |

(22)

Az ilyen kiberbiztonsági fenyegetések kezelését célzó intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében olyan koordinációs intézkedéseket kell kidolgozni, amelyek elengedhetetlenek a belső piac zavartalan működéséhez, valamint a személyes adatok és a magánélet védelméhez.

| (23) | A nemzeti kockázatértékeléseknek kell az összehangolt uniós kockázatértékelés alapjául szolgálniuk, amely a veszélyek feltérképezéséből és egy közös felülvizsgálatból áll, ezt a tagállamok a Bizottság támogatásával és az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) közösen végzik el. |
| --- | --- |

(23)

A nemzeti kockázatértékeléseknek kell az összehangolt uniós kockázatértékelés alapjául szolgálniuk, amely a veszélyek feltérképezéséből és egy közös felülvizsgálatból áll, ezt a tagállamok a Bizottság támogatásával és az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) közösen végzik el.

| (24) | A nemzeti és uniós kockázatértékeléseket figyelembe véve az együttműködési csoportnak meg kell határoznia a kiberbiztonsági kockázatok típusainak azonosítására szolgáló eszköztárat, valamint az olyan területek kockázatainak csökkentésére irányuló lehetséges intézkedéseket, mint a tanúsítás, a tesztelés és a hozzáférés-ellenőrzés. A csoportnak ezenkívül meg kell határoznia az egy vagy több tagállam által azonosított kockázatok kezelésére alkalmas lehetséges egyedi intézkedéseket. Az együttműködési csoportnak az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA), az Europol, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és az Európai Unió Helyzetelemző Központjának támogatására kell támaszkodnia. Ez az eszköztár arra szolgál, hogy tanácsokkal lássa el a Bizottságot a minimális közös követelmények kidolgozásával kapcsolatban, amelyekre az 5G hálózatok magas szintű, az Unió egész területén érvényesülő kiberbiztonságának további biztosítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(24)

A nemzeti és uniós kockázatértékeléseket figyelembe véve az együttműködési csoportnak meg kell határoznia a kiberbiztonsági kockázatok típusainak azonosítására szolgáló eszköztárat, valamint az olyan területek kockázatainak csökkentésére irányuló lehetséges intézkedéseket, mint a tanúsítás, a tesztelés és a hozzáférés-ellenőrzés. A csoportnak ezenkívül meg kell határoznia az egy vagy több tagállam által azonosított kockázatok kezelésére alkalmas lehetséges egyedi intézkedéseket. Az együttműködési csoportnak az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA), az Europol, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és az Európai Unió Helyzetelemző Központjának támogatására kell támaszkodnia. Ez az eszköztár arra szolgál, hogy tanácsokkal lássa el a Bizottságot a minimális közös követelmények kidolgozásával kapcsolatban, amelyekre az 5G hálózatok magas szintű, az Unió egész területén érvényesülő kiberbiztonságának további biztosítása érdekében van szükség.

| (25) | Amennyiben intézkedéseket hoznak a kiberbiztonsági kockázatok kezelésére, egy hálózat kiépítésekor figyelembe kell venni, hogy a kiberbiztonság előmozdítását sokféle beszállítón keresztül kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben intézkedéseket hoznak a kiberbiztonsági kockázatok kezelésére, egy hálózat kiépítésekor figyelembe kell venni, hogy a kiberbiztonság előmozdítását sokféle beszállítón keresztül kell megvalósítani.

| (26) | Ez az ajánlás nem sértheti a tagállamoknak a közbiztonsággal, a védelemmel és a nemzetbiztonsággal kapcsolatos tevékenységeire, illetve az államnak a büntetőjog területén végzett tevékenységeire vonatkozó hatáskörét, beleértve a tagállamok azon jogát, hogy piacaikról nemzetbiztonsági okokból szolgáltatókat vagy beszállítókat zárjanak ki. |
| --- | --- |

(26)

Ez az ajánlás nem sértheti a tagállamoknak a közbiztonsággal, a védelemmel és a nemzetbiztonsággal kapcsolatos tevékenységeire, illetve az államnak a büntetőjog területén végzett tevékenységeire vonatkozó hatáskörét, beleértve a tagállamok azon jogát, hogy piacaikról nemzetbiztonsági okokból szolgáltatókat vagy beszállítókat zárjanak ki.

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

I.   CÉLKITŰZÉSEK

| (1) | Az 5G hálózatok kiberbiztonságát biztosító uniós megközelítés kidolgozásának támogatása érdekében ez az ajánlás meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket meg kell hozni annak érdekében, hogy:






  a) | a tagállamok fel tudják mérni az 5G hálózatokat nemzeti szinten érintő kiberbiztonsági kockázatokat, és meg tudják tenni a szükséges biztonsági intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

(1)

a)

a tagállamok fel tudják mérni az 5G hálózatokat nemzeti szinten érintő kiberbiztonsági kockázatokat, és meg tudják tenni a szükséges biztonsági intézkedéseket;

| b) | a tagállamok és az érintett uniós intézmények, ügynökségek és egyéb szervek közösen dolgozzanak ki egy nemzeti kockázatértékelésre épülő, összehangolt uniós kockázatértékelést; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok és az érintett uniós intézmények, ügynökségek és egyéb szervek közösen dolgozzanak ki egy nemzeti kockázatértékelésre épülő, összehangolt uniós kockázatértékelést;

| c) | az (EU) 2016/1148 irányelv alapján létrehozott együttműködési csoport (együttműködési csoport) meghatározza a digitális ökoszisztémát, különösen az 5G hálózatokat kiszolgáló infrastruktúrákkal kapcsolatos kiberbiztonsági kockázatokat csökkentő lehetséges közös intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2016/1148 irányelv alapján létrehozott együttműködési csoport (együttműködési csoport) meghatározza a digitális ökoszisztémát, különösen az 5G hálózatokat kiszolgáló infrastruktúrákkal kapcsolatos kiberbiztonsági kockázatokat csökkentő lehetséges közös intézkedéseket.

II.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| (2) | Ezen ajánlás alkalmazásában:
  a)   „5 G hálózatok”: a mobil és vezeték nélküli kommunikációs technológiákkal kapcsolatos releváns hálózati infrastrukturális elemek összessége, amelyeket olyan kiváló teljesítményjellemzőkkel rendelkező konnektivitási szolgáltatásokban és hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokban alkalmaznak, mint a nagyon nagy adatátviteli sebesség és kapacitás, az alacsony válaszidő, a nagy fokú megbízhatóság vagy az összekapcsolt eszközök nagy számának támogatása. Ezek magukban foglalhatnak meglévő hálózati elemeket is, amelyek a mobil és vezeték nélküli kommunikációs technológiák korábbi generációin alapulnak, mint például a 4G vagy a 3G. Az 5G hálózatokat úgy kell értelmezni, hogy azok a hálózat valamennyi releváns részét magukban foglalják.
  b)   „a digitális ökoszisztémát kiszolgáló infrastruktúra”: a gazdaság és a társadalomtudomány területén használt kritikus alkalmazások széles körénél a digitalizálást lehetővé tevő infrastruktúra. |
| --- | --- |

(2)

a)   „5 G hálózatok”: a mobil és vezeték nélküli kommunikációs technológiákkal kapcsolatos releváns hálózati infrastrukturális elemek összessége, amelyeket olyan kiváló teljesítményjellemzőkkel rendelkező konnektivitási szolgáltatásokban és hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokban alkalmaznak, mint a nagyon nagy adatátviteli sebesség és kapacitás, az alacsony válaszidő, a nagy fokú megbízhatóság vagy az összekapcsolt eszközök nagy számának támogatása. Ezek magukban foglalhatnak meglévő hálózati elemeket is, amelyek a mobil és vezeték nélküli kommunikációs technológiák korábbi generációin alapulnak, mint például a 4G vagy a 3G. Az 5G hálózatokat úgy kell értelmezni, hogy azok a hálózat valamennyi releváns részét magukban foglalják.

b)   „a digitális ökoszisztémát kiszolgáló infrastruktúra”: a gazdaság és a társadalomtudomány területén használt kritikus alkalmazások széles körénél a digitalizálást lehetővé tevő infrastruktúra.

III.   TAGÁLLAMI SZINTŰ FELLÉPÉS

| (3) | A tagállamoknak 2019. június 30-ig el kell végezniük az 5G hálózati infrastruktúra kockázatértékelését, beleértve a legérzékenyebb elemek azonosítását, amelyek esetében a biztonság megsértésének jelentős negatív hatása lenne. Ugyanezen időpontig a tagállamoknak felül kell vizsgálniuk a nemzeti szinten alkalmazandó biztonsági követelményeket és kockázatkezelési módszereket, hogy figyelembe vegyék azokat a kiberbiztonsági fenyegetéseket, amelyeket i. a technikai tényezők, például az 5G hálózatok egyedi műszaki jellemzői, valamint ii. egyéb olyan tényezők, mint az információs és kommunikációs technológiai berendezések beszállítóira harmadik országokban esetlegesen alkalmazandó jogi és szakpolitikai keretek jelentenek. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | E nemzeti kockázatértékelés és felülvizsgálat alapján, valamint figyelembe véve az uniós szinten folyamatban lévő összehangolt fellépést, a tagállamoknak az alábbiakat kell tenniük:






  a) | frissíteniük kell az 5G hálózatok tekintetében alkalmazott biztonsági követelményeket és kockázatkezelési módszereket; |
| --- | --- | --- |

(4)

a)

frissíteniük kell az 5G hálózatok tekintetében alkalmazott biztonsági követelményeket és kockázatkezelési módszereket;

| b) | aktualizálniuk kell a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára a 2002/21/EK irányelv 13. cikkének a) és b) pontja értelmében előírt kötelezettségeket; |
| --- | --- |

b)

aktualizálniuk kell a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások számára a 2002/21/EK irányelv 13. cikkének a) és b) pontja értelmében előírt kötelezettségeket;

| c) | feltételekkel kell bővíteniük a nyilvános hálózatok jogosulatlan hozzáféréssel szembeni biztonságával kapcsolatos általános engedélyezést, és kötelezettségvállalást kell kérniük a következő eljárásokban részt vevő vállalkozások részéről arra vonatkozóan, hogy a 2002/20/EK irányelvnek megfelelően az 5G sávokban adják meg a rádiófrekvencia-használati jogokat a hálózatokra vonatkozó biztonsági követelmények betartása tekintetében. |
| --- | --- |

c)

feltételekkel kell bővíteniük a nyilvános hálózatok jogosulatlan hozzáféréssel szembeni biztonságával kapcsolatos általános engedélyezést, és kötelezettségvállalást kell kérniük a következő eljárásokban részt vevő vállalkozások részéről arra vonatkozóan, hogy a 2002/20/EK irányelvnek megfelelően az 5G sávokban adják meg a rádiófrekvencia-használati jogokat a hálózatokra vonatkozó biztonsági követelmények betartása tekintetében.

| d) | egyéb megelőző intézkedéseket kell alkalmazniuk a lehetséges kiberbiztonsági kockázatok csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

d)

egyéb megelőző intézkedéseket kell alkalmazniuk a lehetséges kiberbiztonsági kockázatok csökkentése érdekében.

| (5) | A negyedik pontban említett intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a beszállítók és az üzemeltetők megerősített kötelezettségét arra vonatkozóan, hogy biztosítsák a hálózatok érzékeny részeinek biztonságát, illetve adott esetben az illetékes nemzeti hatóságok számára megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az elektronikus hírközlő hálózatok tervezett változásaival kapcsolatban, ezenkívül az intézkedéseknek követelményeket kell tartalmazniuk a nemzeti ellenőrző/tanúsító laboratóriumok biztonsági és integritási célokból előzetesen tesztelt, meghatározott információtechnológiai összetevőire és rendszereire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | A közös biztonsági felülvizsgálatokat két vagy több tagállamnak kell elvégeznie – felhasználva és megosztva a megfelelő műszaki szakértelmet és létesítményeket a digitális ökoszisztémát és az 5G hálózatokat kiszolgáló infrastruktúrákkal kapcsolatban – például abban az esetben, ha ugyanaz a vállalkozás egynél több tagállamban is üzemeltet vagy épít hálózati infrastruktúrát, vagy ha a hálózati konfigurációk jelentős hasonlóságokat mutatnak. Az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségnek (ENISA), az Europolnak és az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) prioritásként kell kezelni a tagállamok támogatását ezen a területen. A felülvizsgálatok eredményeit továbbítani kell az együttműködési csoportnak és a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportok hálózatának. |
| --- | --- |

(6)

IV.   UNIÓS SZINTŰ ÖSSZEHANGOLT FELLÉPÉS

| (7) | Annak érdekében, hogy közös megközelítést dolgozzanak ki az 5G hálózatok kapcsán felmerülő kiberbiztonsági kockázatok kezelésére, a tagállamoknak 2019. április 30-ig el kell indítaniuk egy célzott munkafolyamatot az együttműködési csoportban. A tagállamoknak fel kell kérniük az érintett hatóságokat, hogy adott esetben vegyenek részt az együttműködési csoport munkájában. |
| --- | --- |

(7)

Összehangolt európai kockázatértékelés

| (8) | A tagállamoknak információcserét kell folytatniuk egymással és az érintett uniós szervekkel annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet az 5G hálózatokkal kapcsolatos meglévő és lehetséges kiberbiztonsági kockázatokra. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | A tagállamoknak 2019. július 15-ig továbbítaniuk kell nemzeti kockázatértékeléseiket a Bizottságnak és az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségnek (ENISA). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségnek (ENISA) fel kell térképeznie az 5G hálózatok által jelentett fenyegetéseket. Az együttműködési csoportnak és az (EU) 2016/1148 irányelv értelmében létrehozott, számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportoknak támogatnia kell ezt a folyamatot. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mindezen elemeket figyelembe véve a tagállamoknak – a Bizottság támogatásával és az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) együtt – 2019. október 1-jéig el kell végezniük a digitális ökoszisztémát, különösen az 5G hálózatokat kiszolgáló infrastruktúrákkal kapcsolatos kockázatoknak való uniós szintű kitettség közös felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | E közös felülvizsgálat során prioritásként kell kezelni az 5G hálózatok alapelemeihez kapcsolódó különösen érzékeny vagy sérülékeny elemekre vonatkozó kockázatok, illetve a műveleti és karbantartási központtal, valamint az ipari alkalmazásokhoz használt 5G hozzáférési hálózati elemekkel kapcsolatos kockázatok elemzését. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | A második szakaszban ezt a közös felülvizsgálatot ki kell terjeszteni a digitális értéklánc más stratégiai elemeire is. |
| --- | --- |

(13)

A kockázatok kezelésére szolgáló közös uniós eszköztár

| (14) | Az együttműködési csoport munkája során meg kell határozni a 4. pontban előirányzott, tagállami szinten alkalmazott bevált módszereket. A bevált nemzeti módszerek alapján 2019. december 31-ig meg kell állapodni a nemzeti és uniós szinten azonosított kiberbiztonsági kockázatok csökkentését célzó megfelelő, hatékony és arányos kockázatkezelési intézkedések eszköztárában, amely a Bizottság számára tanácsadást biztosítana az 5G hálózatok magas szintű kiberbiztonságának az egész Unióban történő további biztosítása érdekében szükséges minimális közös követelmények kidolgozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Ennek az eszköztárnak a következőket kell tartalmaznia:






  a) | az 5G hálózatok kiberbiztonságát érintő biztonsági kockázatok típusainak jegyzéke (például az ellátási láncra vonatkozó kockázat, a szoftverek sebezhetőségi kockázata, a hozzáférés-ellenőrzés kockázata, az információs és kommunikációs technológiai berendezések beszállítóira harmadik országokban esetlegesen alkalmazandó jogi és szakpolitikai keretből eredő kockázatok); valamint |
| --- | --- | --- |

(15)

a)

az 5G hálózatok kiberbiztonságát érintő biztonsági kockázatok típusainak jegyzéke (például az ellátási láncra vonatkozó kockázat, a szoftverek sebezhetőségi kockázata, a hozzáférés-ellenőrzés kockázata, az információs és kommunikációs technológiai berendezések beszállítóira harmadik országokban esetlegesen alkalmazandó jogi és szakpolitikai keretből eredő kockázatok); valamint

| b) | lehetséges kockázatcsökkentő intézkedések (pl. harmadik fél általi tanúsítás hardver, szoftver vagy szolgáltatások esetében, hivatalos hardver- és szoftvertesztek vagy megfelelőségi ellenőrzések, a hozzáférés ellenőrzését és végrehajtását biztosító folyamatok, azon termékek, szolgáltatások vagy beszállítók azonosítása, amelyeket potenciálisan nem tekintenek biztonságosnak stb.). Ezeknek az intézkedéseknek a kockázatértékelést követően egy vagy több tagállamban azonosított valamennyi típusú biztonsági kockázatra kell kiterjedniük. |
| --- | --- |

b)

lehetséges kockázatcsökkentő intézkedések (pl. harmadik fél általi tanúsítás hardver, szoftver vagy szolgáltatások esetében, hivatalos hardver- és szoftvertesztek vagy megfelelőségi ellenőrzések, a hozzáférés ellenőrzését és végrehajtását biztosító folyamatok, azon termékek, szolgáltatások vagy beszállítók azonosítása, amelyeket potenciálisan nem tekintenek biztonságosnak stb.). Ezeknek az intézkedéseknek a kockázatértékelést követően egy vagy több tagállamban azonosított valamennyi típusú biztonsági kockázatra kell kiterjedniük.

| (16) | Az 5G hálózatok tekintetében releváns európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek kidolgozása után a tagállamoknak az uniós joggal összhangban el kell fogadniuk a nemzeti műszaki előírásokat, amelyek előírják az e rendszerek hatálya alá tartozó információs és kommunikációs technológiai termékek, szolgáltatások vagy rendszerek kötelező tanúsítását. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | A tagállamoknak a Bizottsággal együtt meg kell határozniuk a nyilvános hálózatok jogosulatlan hozzáféréssel szembeni biztonságával kapcsolatos feltételeket, amelyekkel ki kell egészíteniük az általános engedélyezést és a hálózatokra vonatkozó biztonsági követelményeket abból a célból, hogy kötelezettségvállalást kérjenek a vállalkozásoktól, amelyek részt vesznek az 5G sávok spektrumhasználati jogának a 2002/20/EK irányelv szerinti biztosításával kapcsolatos eljárásokban. Ezeket – amennyiben lehetséges – a (4) bekezdés c) pontjában említett intézkedéseknek kell tükrözniük. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal olyan konkrét biztonsági követelmények kidolgozása érdekében, amelyeket az 5G hálózatokkal kapcsolatos közbeszerzések keretében alkalmazni lehet. Ennek magában kell foglalnia a kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek közbeszerzési eljárásokban való végrehajtására vonatkozó kötelező követelményeket, amennyiben ezek a rendszerek még nem kötelezőek minden beszállítóra és üzemeltetőre nézve. |
| --- | --- |

(18)

V.   FELÜLVIZSGÁLAT

| (19) | A tagállamoknak együtt kell működniük a Bizottsággal ezen ajánlás hatásainak 2020. október 1-jéig történő értékelése érdekében, a megfelelő további lépések meghatározása céljából. Az értékelésnek figyelembe kell vennie az összehangolt uniós kockázatértékelés eredményét és az uniós eszköztárat. |
| --- | --- |

(19)

Kelt Strasbourgban, 2019. március 26-án.

a Bizottság részéről

Julian KING

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

(2)  Az Európai Tanács 2019. március 21–22-i következtetései.

2

(3)  Az Unió helyzete (2018) – Elérkezett az európai szuverenitás ideje, 2018. szeptember 12.

3

(4)  JOIN (2019) 5 final.

4

(5)  www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//HU.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.), valamint a külön irányelvek.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/20/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről (Engedélyezési irányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 21. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről (HL L 194., 2016.7.19., 1. o.).

11

(12)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az ENISA-ról, az „Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökségről”, az 526/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről, valamint az információs és kommunikációs technológiák kiberbiztonsági tanúsításáról („kiberbiztonsági jogszabály”), COM(2017) 477 final – 2017/0225 (COD).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/452 rendelete (2019. március 19.) az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról (HL L 79. I, 2019.3.21., 1. o.).

15

(16)  2019-re 11 tagállamban van legalább egy spektrumsávban aukciós eljárás ütemezve, ezek: Ausztria, Belgium, Csehország, Franciaország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Hollandia, Litvánia, Portugália. 2020-ben további hat árverés várható: Spanyolországban, Máltán, Litvániában (eltérő frekvenciák), Szlovákiában, Lengyelországban és az Egyesült Királyságban. Forrás: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.

16

Forrás:

---