# Eiropas Savienības L 138/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 138 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 24. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 138

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 24. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/835 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/836 (2019. gada 13. maijs) par to, lai noslēgtu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos | 3 |
| | | Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos | 5 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/837 (2019. gada 14. maijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā | 9 |
| | | Vienošanās starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā | 11 |
| | * | Informācija par stāšanos spēkā – Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos | 30 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/838 (2019. gada 20. februāris) par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 415/2007 | 31 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/839 (2019. gada 7. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2014 par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām (
  1
  ) | 70 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/840 (2019. gada 12. marts), ar ko attiecībā uz Kanādas izcelsmes vīna importu groza Deleģēto regulu (ES) 2018/273 un atbrīvo mazumtirgotājus no ievešanas un izvešanas reģistra kārtošanas | 74 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/841 (2019. gada 14. marts), ar kuru labo konkrētu valodu versijas Deleģētajai regulai (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem | 76 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/842 (2019. gada 22. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 79 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/843 (2019. gada 23. maijs) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trīsdesmit sestajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 | 81 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/844 (2019. gada 14. maijs) par to, lai Padomes ģenerālsekretārs īstenotu pilnvaras attiecībā uz sūdzībām, ko Padomei iesnieguši Eiropas galvenā prokurora amata kandidāti | 82 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/845 (2019. gada 17. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu | 84 |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2019/846 (2019. gada 21. maijs), ar ko ieceļ divus Revīzijas palātas locekļus | 89 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2019/847 (2019. gada 15. maijs) par ierosināto pilsoņu iniciatīvu Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 3800) | 90 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/835 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

1

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/836 (2019. gada 13. maijs) par to, lai noslēgtu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos

Eurodac

Eurodac

3

Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos

Eurodac

Eurodac

5

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/837 (2019. gada 14. maijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

9

Vienošanās starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

11

*

Informācija par stāšanos spēkā – Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos

Eurodac

Eurodac

30

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/838 (2019. gada 20. februāris) par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 415/2007

31

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/839 (2019. gada 7. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2014 par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām (
  1
  )

1

70

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/840 (2019. gada 12. marts), ar ko attiecībā uz Kanādas izcelsmes vīna importu groza Deleģēto regulu (ES) 2018/273 un atbrīvo mazumtirgotājus no ievešanas un izvešanas reģistra kārtošanas

74

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/841 (2019. gada 14. marts), ar kuru labo konkrētu valodu versijas Deleģētajai regulai (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem

76

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/842 (2019. gada 22. maijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

79

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/843 (2019. gada 23. maijs) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trīsdesmit sestajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

81

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/844 (2019. gada 14. maijs) par to, lai Padomes ģenerālsekretārs īstenotu pilnvaras attiecībā uz sūdzībām, ko Padomei iesnieguši Eiropas galvenā prokurora amata kandidāti

82

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/845 (2019. gada 17. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

84

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2019/846 (2019. gada 21. maijs), ar ko ieceļ divus Revīzijas palātas locekļus

89

*

Komisijas Lēmums (ES) 2019/847 (2019. gada 15. maijs) par ierosināto pilsoņu iniciatīvu Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 3800)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 3800)

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/835

(2019. gada 8. aprīlis)

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (2) (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2001. gada 25. jūnijā. Nolīgums stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (2) (“nolīgums”), tika parakstīts Luksemburgā 2001. gada 25. jūnijā. Nolīgums stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā.

| (2) | Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

| (3) | Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Ēģiptes Arābu Republika. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Ēģiptes Arābu Republika.

| (4) | Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Ēģiptes Arābu Republiku. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Ēģiptes Arābu Republiku. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas.

| (5) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/768 (3) protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Savienības un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts Briselē 2017. gada 10. aprīlī. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/768 (3) protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Savienības un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts Briselē 2017. gada 10. aprīlī.

| (6) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(6)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (4).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 8. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības un tās dalībvalstu piekrišanu uzņemties protokola saistības (5).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2019. gada 12. marta piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

2

(3)  
  OV L 115, 4.5.2017., 1. lpp.

3

(4)  Protokola teksts ir publicēts OV L 115, 4.5.2017., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

4

(5)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/3

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/836

(2019. gada 13. maijs)

par to, lai noslēgtu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/395 (2) Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos, (“protokols”) tika parakstīts 2019. gada 27. martā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/395 (2) Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos, (“protokols”) tika parakstīts 2019. gada 27. martā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (2) | Lai atbalstītu un stiprinātu policijas sadarbību starp dalībvalstu un Dānijas kompetentajām iestādēm nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās, lai dotu iespēju Dānijai piedalīties ar tiesībaizsardzību saistītajos Eurodac aspektos. |
| --- | --- |

(2)

Lai atbalstītu un stiprinātu policijas sadarbību starp dalībvalstu un Dānijas kompetentajām iestādēm nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās, lai dotu iespēju Dānijai piedalīties ar tiesībaizsardzību saistītajos Eurodac aspektos.

| (3) | Protokols būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(3)

Protokols būtu jāapstiprina.

| (4) | Apvienotajai Karalistei un Īrijai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (3) ir saistoša, tādēļ tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotajai Karalistei un Īrijai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (3) ir saistoša, tādēļ tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā.

| (5) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 4. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 13. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  2019. gada 17. aprīļa piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/395 (2019. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos (OV L 71, 13.3.2019., 9. lpp.).

2

Eurodac

Eurodac

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

3

Eurodac

Eurodac

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/5

---

PROTOKOLS NOLĪGUMAM

starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

DĀNIJAS KARALISTE, turpmāk “Dānija”,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ, ka 2005. gada 10. martā tika parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (1) (turpmāk “
  2005. gada 10. marta nolīgums”).

ATGĀDINOT, ka Savienība 2013. gada 26. jūnijā pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (2).

ATSAUCOTIES uz Protokolu Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), saskaņā ar kuru Dānija nepiedalījās Regulas (ES) Nr. 603/2013 pieņemšanā un Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro.

ATGĀDINOT, ka procedūras salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 603/2013, nav Eurodac acquis grozījums 2005. gada 10. marta nolīguma nozīmē un tāpēc ir ārpus 2005. gada 10. marta nolīguma darbības jomas.

ŅEMOT VĒRĀ, ka būtu jānoslēdz protokols starp Savienību un Dāniju, lai dotu iespēju Dānijai piedalīties ar tiesībaizsardzību saistītajos Eurodac aspektos un tādējādi ļautu Dānijas izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt to daktiloskopisko datu salīdzināšanu, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījušas pārējās iesaistītās valstis.

ŅEMOT VĒRĀ, ka Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošanai tiesībaizsardzības nolūkos Dānijā būtu jādod iespēja arī pārējo iesaistīto valstu izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam pieprasīt to daktiloskopisko datu salīdzināšanu, ko uz Eurodac centrālo sistēmu pārsūtījusi Dānija.

ŅEMOT VĒRĀ, ka uz personas datu apstrādi, ko iesaistīto valstu izraudzītās tiesībaizsardzības iestādes saskaņā ar šo protokolu veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos, būtu jāattiecina valstu tiesību aktos noteiktais personas datu aizsardzības standarts, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2016/680 (3).

ŅEMOT VĒRĀ, ka Direktīva (ES) 2016/680 ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana saskaņā ar LESD Trešās daļas V sadaļu un ka Dānija saskaņā ar 4. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju 2016. gada 26. oktobrī ir paziņojusi Komisijai, ka tā īstenos minēto direktīvu savos tiesību aktos. Tāpēc Dānijai būtu jāpiemēro minētā direktīva un Regulā (ES) Nr. 603/2013 izklāstītie turpmākie nosacījumi attiecībā uz personas datu apstrādi, ko Dānijas izraudzītās iestādes veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos.

ŅEMOT VĒRĀ, ka būtu jāpiemēro arī Regulā (ES) Nr. 603/2013 izklāstītie turpmākie nosacījumi attiecībā uz personas datu apstrādi, ko iesaistīto valstu izraudzītās iestādes, kā arī Eiropols veic teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos.

ŅEMOT VĒRĀ, ka Dānijas izraudzītajām iestādēm būtu jāsaņem piekļuve tikai ar nosacījumu, ka, veicot salīdzināšanu ar pieprasītājas valsts daktiloskopiskajām datubāzēm un visu citu iesaistīto valstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (4), nav tikusi noteikta datu subjekta identitāte. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai valstij ir jāveic salīdzināšana ar tehniski pieejamām visu citu iesaistīto valstu automatizētām daktiloskopiskajām identifikācijas sistēmām saskaņā ar minēto lēmumu, ja vien minētā pieprasītāja valsts nevar pamatot, ka ir pietiekami iemesli uzskatīt, ka šādas salīdzināšanas rezultātā netiks noteikta datu subjekta identitāte. Šādi pietiekami iemesli jo īpaši pastāv tad, ja konkrētajam gadījumam nav saiknes ar attiecīgo iesaistīto valsti ne operatīvo, ne izmeklēšanas darbību ziņā. Minētais nosacījums paredz, ka pieprasītājai valstij attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem vispirms ir juridiski un tehniski jāīsteno minētais lēmums, jo tai nevajadzētu būt atļaujai tiesībaizsardzības nolūkos veikt meklēšanu Eurodac, ja pirms tam nav veikti minētie pasākumi.

ŅEMOT VĒRĀ, ka ar noteikumu, ka ir izpildīti salīdzināšanas nosacījumi, Dānijas izraudzītajām iestādēm, pirms veikt meklēšanu Eurodac, būtu arī jāizmanto Vīzu informācijas sistēma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/633/TI (5).

ŅEMOT VĒRĀ, ka 2005. gada 10. marta nolīgumā paredzētie mehānismi attiecībā uz grozījumiem būtu jāpiemēro visiem grozījumiem attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

ŅĒMOT VĒRĀ, ka šis protokols ir daļa no 2005. gada 10. marta nolīguma,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

1.   Dānija īsteno Regulu (ES) Nr. 603/2013 attiecībā uz daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar Eurodac centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem tiesībaizsardzības nolūkos, kā definēts minētās regulas 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā, un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām to piemēro Dānijas attiecībās ar pārējām iesaistītajām valstīm.

2.   Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju, uzskata par iesaistītajām valstīm šā panta 1. punkta nozīmē. Tās piemēro Dānijai Regulas (ES) Nr. 603/2013 noteikumus, kas attiecas uz piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos.

3.   Islandi, Lihtenšteinu, Norvēģiju un Šveici uzskata par iesaistītajām valstīm 1. punkta nozīmē tiktāl, ciktāl starp tām un Savienību ir spēkā šim protokolam līdzīgs nolīgums, kurā Dāniju atzīst par iesaistīto valsti.

2. pants

1.   Direktīvu (ES) 2016/680 piemēro attiecībā uz personas datu apstrādi, ko Dānija veic, piemērojot šo protokolu.

2.   Papildus 1. punktam Dānijai attiecībā uz personas datu apstrādi, ko tās izraudzītās iestādes veic minētās regulas 1. panta 2. punktā paredzētajos nolūkos, piemēro Regulā (ES) Nr. 603/2013 izklāstītos nosacījumus par personas datu apstrādi.

3. pants

2005. gada 10. marta nolīguma noteikumus attiecībā uz grozījumiem piemēro visiem grozījumiem, kas saistīti ar piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos.

4. pants

1.   Šo protokolu ratificē vai apstiprina Puses saskaņā ar savām atbilstošajām procedūrām.

2.   Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas, ka ir pabeigtas šim nolūkam nepieciešamās procedūrsa.

3.   Šo protokolu nepiemēro, pirms Dānija nav īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļu un kamēr attiecībā uz daktiloskopiskajiem datiem saistībā ar Dāniju nav pabeigtas izvērtēšanas procedūras saskaņā ar Padomes Lēmuma 2008/616/TI (6) pielikuma 4. nodaļu.

5. pants

1.   Katra Puse var izstāties no šā protokola, par to paziņojot otrai Pusei. Minētais paziņojums stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņošanas dienas.

2.   Šis protokols vairs nav spēkā, ja Savienība vai Dānija izstājas no tā.

3.   Šis protokols vairs nav spēkā, ja 2005. gada 10. marta nolīgums vairs nav spēkā.

4.   Izstāšanās no šā protokola vai tā izbeigšana neietekmē 2005. gada 10. marta nolīguma turpmāku piemērošanu.

6. pants

Šis protokols ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми март две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de marzo de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne dvacátého sedmého března dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende marts to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten März zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta märtsikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept mars deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette marzo duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų kovo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év március havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Marzu fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, zevenentwintig maart tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego marca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de março de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte martie două mii nouăsprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho marca dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega marca leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde mars år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

ЗаКралство Дания

Por el Reino de Dinamarca

Za Dánské království

For Kongeriget Danmark

Für das Königreich Dänemark

Taani Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Δανίας

For the Kingdom of Denmark

Pour le Royaume de Danemark

Za Kraljevinu Dansku

Per il Regno di Danimarca

Dānijas Karalistes vārdā –

Danijos Karalystės vardu

A Dán Királyság részéről

Għar-Renju tad-Danimarka

Voor het Koninkrijk Denemarken

W imieniu Królestwa Danii

Pelo Reino da Dinamarca

Pentru Regatul Danemarcei

Za Dánske kráľovstvo

Za Kraljevino Dansko

Tanskan kuningaskunnan puolesta

På Konungariket Danmark

---

(1)  
  OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

2

Eurodac

Eurodac

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2008/633/TI (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

6

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/9

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/837

(2019. gada 14. maijs)

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (2) izveidoja Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“Aģentūra”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (2) izveidoja Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“Aģentūra”).

| (2) | Regulā (ES) Nr. 1077/2011 paredzēts, ka saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem jāizstrādā mehānismi, lai, inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties Aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām, personālu un balsstiesībām. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 1077/2011 paredzēts, ka saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem jāizstrādā mehānismi, lai, inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties Aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām, personālu un balsstiesībām.

| (3) | Komisija Savienības vārdā risināja sarunas par Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“Vienošanās”). Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1549 (3) Vienošanos parakstīja 2018. gada 8. novembrī, ņemot vērā tās noslēgšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija Savienības vārdā risināja sarunas par Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (“Vienošanās”). Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1549 (3) Vienošanos parakstīja 2018. gada 8. novembrī, ņemot vērā tās noslēgšanu.

| (4) | 2018. gada 14. novembrī pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (4). Regula (ES) 2018/1726 atcēla Regulu (ES) Nr. 1077/2011. Kā norādīts Regulā (ES) 2018/1726, ar minēto regulu izveidotā Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā aizstāj un turpina Aģentūru, kas tika izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011. Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1726 atsauces uz atcelto Regulu (ES) Nr. 1077/2011 jāuzskata par atsaucēm uz Regulu (ES) 2018/1726 un tās jālasa saskaņā ar minētās regulas pielikumā esošo atbilstības tabulu. |
| --- | --- |

(4)

2018. gada 14. novembrī pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (4). Regula (ES) 2018/1726 atcēla Regulu (ES) Nr. 1077/2011. Kā norādīts Regulā (ES) 2018/1726, ar minēto regulu izveidotā Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā aizstāj un turpina Aģentūru, kas tika izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011. Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1726 atsauces uz atcelto Regulu (ES) Nr. 1077/2011 jāuzskata par atsaucēm uz Regulu (ES) 2018/1726 un tās jālasa saskaņā ar minētās regulas pielikumā esošo atbilstības tabulu.

| (5) | Kā norādīts Regulas (ES) 2018/1726 52. apsvērumā, Apvienotā Karaliste piedalās minētās regulas pieņemšanā, un tā tai ir saistoša. Īrija lūdza piedalīties Regulā (ES) 2018/1726 saskaņā ar Protokolu Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), un paziņoja, ka vēlas pieņemt Regulu (ES) 2018/1726 saskaņā ar 4. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD. Tādēļ Apvienotajai Karalistei un Īrijai būtu jāīsteno Regulas (ES) 2018/1726 42. pants, piedaloties šā lēmuma pieņemšanā. Tādēļ Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā. |
| --- | --- |

(5)

Kā norādīts Regulas (ES) 2018/1726 52. apsvērumā, Apvienotā Karaliste piedalās minētās regulas pieņemšanā, un tā tai ir saistoša. Īrija lūdza piedalīties Regulā (ES) 2018/1726 saskaņā ar Protokolu Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), un paziņoja, ka vēlas pieņemt Regulu (ES) 2018/1726 saskaņā ar 4. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD. Tādēļ Apvienotajai Karalistei un Īrijai būtu jāīsteno Regulas (ES) 2018/1726 42. pants, piedaloties šā lēmuma pieņemšanā. Tādēļ Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā.

| (6) | Kā norādīts Regulas (ES) 2018/1726 51. apsvērumā, Dānija nepiedalās minētās regulas pieņemšanā, un tā nav tai saistoša. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā. Ņemot vērā, ka šis lēmums, ciktāl tas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (5) un ar Padomes Lēmumu 2007/533/TI (6), uz Vīzu informācijas sistēmu (VIS), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (7), un uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 (8), un uz ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (9), pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar Protokola Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir izlēmusi par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.
  Saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas konvenciju (10), Dānija paziņo Komisijai, vai tā īstenos šo lēmumu, ciktāl tas attiecas uz Eurodac un DubliNet. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādīts Regulas (ES) 2018/1726 51. apsvērumā, Dānija nepiedalās minētās regulas pieņemšanā, un tā nav tai saistoša. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā. Ņemot vērā, ka šis lēmums, ciktāl tas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (5) un ar Padomes Lēmumu 2007/533/TI (6), uz Vīzu informācijas sistēmu (VIS), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (7), un uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 (8), un uz ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (9), pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar Protokola Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir izlēmusi par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

Saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas konvenciju (10), Dānija paziņo Komisijai, vai tā īstenos šo lēmumu, ciktāl tas attiecas uz Eurodac un DubliNet.

| (7) | Vienošanās būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(7)

Vienošanās būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā apstiprina Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (11).

Vienošanās teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 14. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. DAEA

---

(1)  
  2019. gada 13. marta piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1549 (2018. gada 11. oktobris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Vienošanos starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 260, 17.10.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1726 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 295, 21.11.2018., 99. lpp.).

4

eu-LISA

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

5

SIS II

(6)  Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.).

6

SIS II

(7)  Padomes Lēmums 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikuma datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 327, 9.12.2017., 20. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).

9

ETIAS

(10)  
  OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.

10

(11)  Vienošanās spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

11

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/11

---

VIENOŠANĀS

starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, no otras puses, par šo valstu līdzdalību Eiropas Aģentūrā lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

NORVĒĢIJAS KARALISTE, turpmāk “Norvēģija”,

ISLANDES REPUBLIKA, turpmāk “Islande”,

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk “Šveice”, un

LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, turpmāk “Lihtenšteina”,

no otras puses,

ņemot vērā nolīgumu, ko Eiropas Savienības Padome noslēdza ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (1) (turpmāk – “Šengenas asociācijas nolīgums ar Norvēģiju un Islandi”),

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā (2) (turpmāk – “Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgums ar Islandi un Norvēģiju”),

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3) (turpmāk – “Šengenas asociācijas nolīgums ar Šveici”),

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (4) (turpmāk – “Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgums ar Šveici”),

ņemot vērā Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) (turpmāk – “Šengenas asociācijas protokols ar Lihtenšteinu”),

ņemot vērā Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (6) (turpmāk – “Dublinas/Eurodac asociācijas protokols ar Lihtenšteinu”),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (7) Eiropas Savienība izveidoja Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, turpmāk – “Aģentūra”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (7) Eiropas Savienība izveidoja Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, turpmāk – “Aģentūra”.

| (2) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju Regula (ES) Nr. 1077/2011, ciktāl tā attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un ieceļošanas/izceļošanas sistēmu IIS, ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē. Ciktāl Regula (ES) Nr. 1077/2011 attiecas uz Eurodac un DubliNet, tā ir jauns pasākums Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju Regula (ES) Nr. 1077/2011, ciktāl tā attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un ieceļošanas/izceļošanas sistēmu IIS, ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē. Ciktāl Regula (ES) Nr. 1077/2011 attiecas uz Eurodac un DubliNet, tā ir jauns pasākums Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē.

| (3) | Attiecībā uz Šveici Regula (ES) Nr. 1077/2011, ciktāl tā attiecas uz SIS II, VIS un IIS, ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē. Ciktāl Regula (ES) Nr. 1077/2011 attiecas uz Eurodac un DubliNet, tā ir jauns pasākums Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz Šveici Regula (ES) Nr. 1077/2011, ciktāl tā attiecas uz SIS II, VIS un IIS, ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē. Ciktāl Regula (ES) Nr. 1077/2011 attiecas uz Eurodac un DubliNet, tā ir jauns pasākums Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē.

| (4) | Attiecībā uz Lihtenšteinu Regula (ES) Nr. 1077/2011, ciktāl tā attiecas uz SIS II, VIS un IIS, ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē. Ciktāl Regula (ES) Nr. 1077/2011 attiecas uz Eurodac un DubliNet, tā ir jauns pasākums Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Lihtenšteinu Regula (ES) Nr. 1077/2011, ciktāl tā attiecas uz SIS II, VIS un IIS, ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē. Ciktāl Regula (ES) Nr. 1077/2011 attiecas uz Eurodac un DubliNet, tā ir jauns pasākums Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē.

| (5) | Regulā (ES) Nr. 1077/2011 noteikts, ka saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem ir jāizstrādā mehānismi, lai, inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Dublinas procesu un Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties Aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finansiālajām iemaksām, personālu un balsstiesībām. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (ES) Nr. 1077/2011 noteikts, ka saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem ir jāizstrādā mehānismi, lai, inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar Dublinas procesu un Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties Aģentūras darbā, kā arī sīki izstrādātus noteikumus par to dalību, tostarp noteikumus par finansiālajām iemaksām, personālu un balsstiesībām.

| (6) | Asociācijas nolīgumos nav aplūkoti aspekti, kas attiecas uz Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iesaistīšanu Eiropas Savienības izveidoto jauno struktūru darbībā saistībā ar Šengenas acquis un Eurodac pasākumu turpmāku pilnveidošanu, un daži jautājumi saistībā ar minēto iesaisti Aģentūras darbā būtu jārisina, noslēdzot papildu vienošanos starp asociācijas nolīgumu Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(6)

Asociācijas nolīgumos nav aplūkoti aspekti, kas attiecas uz Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iesaistīšanu Eiropas Savienības izveidoto jauno struktūru darbībā saistībā ar Šengenas acquis un Eurodac pasākumu turpmāku pilnveidošanu, un daži jautājumi saistībā ar minēto iesaisti Aģentūras darbā būtu jārisina, noslēdzot papildu vienošanos starp asociācijas nolīgumu Līgumslēdzējām pusēm.

| (7) | Komisija (Eurostat) vairs nevāc datus par nacionālo kopproduktu (NKP), tāpēc Norvēģijas un Islandes finansiālās iemaksas būtu jāaprēķina, pamatojoties uz iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājiem, kā tas tiek darīts attiecībā uz Šveices un Lihtenšteinas iemaksām, neraugoties uz atsaucēm uz NKP Šengenas asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju un Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju, |
| --- | --- |

(7)

Komisija (Eurostat) vairs nevāc datus par nacionālo kopproduktu (NKP), tāpēc Norvēģijas un Islandes finansiālās iemaksas būtu jāaprēķina, pamatojoties uz iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājiem, kā tas tiek darīts attiecībā uz Šveices un Lihtenšteinas iemaksām, neraugoties uz atsaucēm uz NKP Šengenas asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju un Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

1. pants

Līdzdalības apmērs

Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina pilnībā piedalās Aģentūras darbībās, kā aprakstīts Regulā (ES) Nr. 1077/2011 un saskaņā ar šīs vienošanās noteikumiem.

2. pants

Valde

1.   Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina ir pārstāvētas Aģentūras valdē, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1077/2011 13. panta 5. punktā.

2.   Attiecībā uz informācijas sistēmām, kurās Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina piedalās, tām ir balsstiesības šādās jomās attiecībā uz:

| a) | lēmumiem par testēšanu un tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz sistēmu un sakaru infrastruktūras attīstību un darbības pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

lēmumiem par testēšanu un tehniskajām specifikācijām, kas attiecas uz sistēmu un sakaru infrastruktūras attīstību un darbības pārvaldību;

| b) | lēmumiem par uzdevumiem, kas saistīti ar apmācību par SIS II, VIS Eurodac un IIS tehnisko izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 attiecīgi 3., 4., 5. un 5.a pantu, izņemot par kopējās pamatprogrammas izveidi; |
| --- | --- |

b)

lēmumiem par uzdevumiem, kas saistīti ar apmācību par SIS II, VIS Eurodac un IIS tehnisko izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 attiecīgi 3., 4., 5. un 5.a pantu, izņemot par kopējās pamatprogrammas izveidi;

| c) | lēmumiem par uzdevumiem, kas saistīti ar citu liela mēroga IT sistēmu tehniskās izmantošanas apmācību, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 6. pantu, izņemot par kopējās pamatprogrammas izveidi; |
| --- | --- |

c)

lēmumiem par uzdevumiem, kas saistīti ar citu liela mēroga IT sistēmu tehniskās izmantošanas apmācību, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 6. pantu, izņemot par kopējās pamatprogrammas izveidi;

| d) | lēmumiem par ziņojumu pieņemšanu par SIS II, VIS un IIS tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta t) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

lēmumiem par ziņojumu pieņemšanu par SIS II, VIS un IIS tehnisko darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta t) apakšpunktu;

| e) | lēmumiem par gada ziņojuma pieņemšanu par Eurodac centrālās sistēmas darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta u) apakšpunktu; |
| --- | --- |

e)

lēmumiem par gada ziņojuma pieņemšanu par Eurodac centrālās sistēmas darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta u) apakšpunktu;

| f) | lēmumiem par IIS izstrādes ziņojumu pieņemšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta sa) apakšpunktu; |
| --- | --- |

f)

lēmumiem par IIS izstrādes ziņojumu pieņemšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta sa) apakšpunktu;

| g) | lēmumiem par statistikas publicēšanu saistībā ar SIS II saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta w) apakšpunktu; |
| --- | --- |

g)

lēmumiem par statistikas publicēšanu saistībā ar SIS II saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta w) apakšpunktu;

| h) | lēmumiem par statistikas apkopošanu par Eurodac centrālās sistēmas darbu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta x) apakšpunktu; |
| --- | --- |

h)

lēmumiem par statistikas apkopošanu par Eurodac centrālās sistēmas darbu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta x) apakšpunktu;

| i) | lēmumiem par IIS statistikas datu publicēšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta xa) apakšpunktu; |
| --- | --- |

i)

lēmumiem par IIS statistikas datu publicēšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta xa) apakšpunktu;

| j) | lēmumiem par tādu kompetento iestāžu saraksta ikgadēju publicēšanu, kuras ir pilnvarotas tieši meklēt SIS II iekļautos datus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta y) apakšpunktu; |
| --- | --- |

j)

lēmumiem par tādu kompetento iestāžu saraksta ikgadēju publicēšanu, kuras ir pilnvarotas tieši meklēt SIS II iekļautos datus, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta y) apakšpunktu;

| k) | lēmumiem par tādu vienību saraksta ikgadēju publicēšanu, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 603/2013 (8) 27. panta 2. punktā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta z) apakšpunktu; |
| --- | --- |

k)

lēmumiem par tādu vienību saraksta ikgadēju publicēšanu, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 603/2013 (8) 27. panta 2. punktā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta z) apakšpunktu;

| l) | lēmumiem par tādu kompetento iestāžu saraksta ikgadēju publicēšanu, kas minētas Regulas (ES) 2017/2226 65. panta 2. punktā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta za) apakšpunktu; |
| --- | --- |

l)

lēmumiem par tādu kompetento iestāžu saraksta ikgadēju publicēšanu, kas minētas Regulas (ES) 2017/2226 65. panta 2. punktā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 12. panta 1. punkta za) apakšpunktu;

| m) | lēmumiem par ziņojumiem par citu lielapjoma IT sistēmu tehnisko darbību, kuras Aģentūrai uzticētas ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu, kas ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē, vai ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē; |
| --- | --- |

m)

lēmumiem par ziņojumiem par citu lielapjoma IT sistēmu tehnisko darbību, kuras Aģentūrai uzticētas ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu, kas ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē, vai ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē;

| n) | lēmumiem par statistikas publicēšanu, kas saistīta ar citām lielapjoma IT sistēmām, kuras Aģentūrai uzticētas ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu, kas ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē, vai ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē; |
| --- | --- |

n)

lēmumiem par statistikas publicēšanu, kas saistīta ar citām lielapjoma IT sistēmām, kuras Aģentūrai uzticētas ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu, kas ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē, vai ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē;

| o) | lēmumiem par tādu kompetento iestāžu saraksta ikgadēju publicēšanu, kurām ir piekļuve datiem, kas reģistrēti citās lielapjoma IT sistēmās, kuras Aģentūrai uzticētas ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu, kas ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē, vai ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē. |
| --- | --- |

o)

lēmumiem par tādu kompetento iestāžu saraksta ikgadēju publicēšanu, kurām ir piekļuve datiem, kas reģistrēti citās lielapjoma IT sistēmās, kuras Aģentūrai uzticētas ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu, kas ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē, vai ar jaunu tiesību aktu vai pasākumu Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē.

Ja a) līdz o) apakšpunktā minētie lēmumi tiek pieņemti daudzgadu vai ikgadējās darba programmas kontekstā, balsošanas kārtība valdē nodrošina to, ka Norvēģijai, Islandei, Šveicei un Lihtenšteinai ir balsstiesības.

3.   Norvēģijai, Islandei, Šveicei un Lihtenšteinai ir tiesības paust viedokli par visiem jautājumiem, par kuriem tām nav balsstiesību.

3. pants

Padomdevēju grupas

1.   Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina ir pārstāvētas Aģentūras padomdevēju grupās, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1077/2011 19. panta 2. punktā.

2.   Tām ir balsstiesības attiecībā uz padomdevēju grupu atzinumiem par 2. panta 2. punktā minētajiem lēmumiem.

3.   Tām ir tiesības paust viedokli par visiem jautājumiem, par kuriem tām nav balsstiesību.

4. pants

Finansiālās iemaksas

1.   Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas individuālās iemaksas Aģentūras ieņēmumos attiecas tikai uz informācijas sistēmām, kurās attiecīgā valsts piedalās.

2.   Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina attiecībā uz SIS II un VIS veic iemaksas Aģentūras ieņēmumos par gada summu, ko aprēķina atbilstīgi šo valstu IKP procentuālajai attiecībai pret visu iesaistīto valstu IKP saskaņā ar formulu, kas noteikta I pielikumā, ievērojot Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici 11. panta 3. punktu un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 3. pantu, kas attiecas uz iemaksu metodi, kura minēta Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici 11. panta 3. punktā, un atkāpjoties no Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju 12. panta 1. punkta, kas attiecas uz NKP.

3.   Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina attiecībā uz IIS veic iemaksas Aģentūras ieņēmumos par gada summu, ko aprēķina atbilstīgi šo valstu IKP procentuālajai attiecībai pret visu iesaistīto valstu IKP saskaņā ar formulu, kas noteikta I pielikumā, ievērojot Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici 11. panta 3. punktu un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 3. pantu, kas attiecas uz iemaksu metodi, kura minēta Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici 11. panta 3. punktā, un atkāpjoties no Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju 12. panta 1. punkta, kas attiecas uz NKP.

4.   Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina veic iemaksas Aģentūras ieņēmumos attiecībā uz Eurodac par gada summu, ko aprēķina saskaņā ar I pielikumā noteikto formulu, ievērojot Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju 9. panta 1. punkta pirmo daļu, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici 8. panta 1. punkta pirmo daļu un Lihtenšteinas Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 6. pantu.

5.   Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina attiecībā uz DubliNet veic iemaksas Aģentūras ieņēmumos par gada summu, ko aprēķina atbilstīgi šo valstu IKP procentuālajai attiecībai pret visu iesaistīto valstu IKP saskaņā ar formulu, kas noteikta I pielikumā, ievērojot Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici 8. panta 1. punkta otro daļu un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 3. pantu, kas attiecas uz iemaksu metodi, kura minēta Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici 8. panta 1. punkta otrajā daļā, un atkāpjoties no Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju 9. panta 1. punkta otrās daļas, kas attiecas uz NKP.

6.   Attiecībā uz Aģentūras budžeta 1. un 2. sadaļu finansiālās iemaksas, kas minētas 2. un 4. punktā, ir jāveic no 2012. gada 1. decembra, kad Aģentūra uzņēmās pildīt savus pienākumus. Finansiālās iemaksas, kas minētas 5. punktā, ir jāveic no 2014. gada 31. jūlija, kad Aģentūrai tika nodots tehniskais atbalsts DubliNet darbības pārvaldībai. Finansiālās iemaksas, kas minētas 3. punktā, ir jāveic no 2017. gada 29. decembra, kad Aģentūra kļuva atbildīga par IIS izstrādi un darbības pārvaldību. Finansiālās iemaksas veic, sākot no nākamās dienas pēc šīs vienošanās stāšanās spēkā, tostarp par summām, kas maksājamas par laikposmu no 2012. gada 1. decembra līdz tās spēkā stāšanās dienai.

Ciktāl tas attiecas uz Aģentūras budžeta 3. sadaļu, finansiālās iemaksas, kas minētas 2. un 4. punktā, ir jāveic no 2012. gada 1. decembra, finansiālās iemaksas, kas minētas 5. punktā, – no 2014. gada 31. jūlija, un finansiālās iemaksas, kas minētas 3. punktā, – no 2017. gada 29. decembra, pamatojoties uz attiecīgajiem asociācijas nolīgumiem un asociācijas protokolu.

7.   Ja jauns tiesību akts vai pasākums, kas ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē paplašina Aģentūras pilnvaras, uzticot tai citu lielapjoma informācijas sistēmu izstrādi un/vai darbības pārvaldību, Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina veic iemaksas Aģentūras ieņēmumos par gada summu, ko aprēķina atbilstīgi šo valstu iekšzemes kopprodukta (IKP) procentuālajai attiecībai pret visu iesaistīto valstu IKP saskaņā ar formulu, kas noteikta I pielikumā, ievērojot Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici 11. panta 3. punktu un Šengenas asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 3. pantu, kas attiecas uz iemaksu metodi, kura minēta Šengenas asociācijas nolīguma ar Šveici 11. panta 3. punktā, un atkāpjoties no Šengenas asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju 12. panta 1. punkta, kas attiecas uz NKP.

8.   Ja jauns tiesību akts vai pasākums Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu nozīmē paplašina Aģentūras pilnvaras, uzticot tai citu lielapjoma informācijas sistēmu izstrādi un/vai darbības pārvaldību, Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina veic iemaksas Aģentūras ieņēmumos par gada summu, ko aprēķina atbilstīgi šo valstu iekšzemes kopprodukta (IKP) procentuālajai attiecībai pret visu iesaistīto valstu IKP saskaņā ar formulu, kas noteikta I pielikumā, ievērojot Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici 8. panta 1. punkta otro apakšpunktu un Dublinas/Eurodac asociācijas protokola ar Lihtenšteinu 3. pantu, kas attiecas uz iemaksu metodi, kura minēta Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Šveici 8. panta 1. punktā, un atkāpjoties no Dublinas/Eurodac asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju 9. panta 1. punkta, kas attiecas uz NKP.

9.   Ja Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina jau ir veikušas iemaksas lielapjoma IT sistēmas izstrādē vai darbības pārvaldībā, izmantojot citus Savienības finansēšanas instrumentus, vai ja lielapjoma IT sistēmas izstrādi un/vai darbības pārvaldību finansē no nodevām vai citiem piešķirtiem ieņēmumiem, attiecīgi koriģē Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas attiecīgās iemaksas Aģentūrai.

5. pants

Juridiskais statuss

Aģentūrai ir juridiskas personas statuss saskaņā ar Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas tiesību aktiem, un minētajās valstīs tai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar minēto valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.

6. pants

Atbildība

Aģentūras atbildību reglamentē Regulas (ES) Nr. 1077/2011 24. panta 1., 3. un 5. punkts.

7. pants

Eiropas Savienības Tiesa

Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina atzīst Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju pār Aģentūru, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1077/2011 24. panta 2. un 4. punktā.

8. pants

Privilēģijas un imunitāte

Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina attiecībā uz Aģentūru un tās darbiniekiem piemēro II pielikumā izklāstītos noteikumus, kas reglamentē privilēģijas un imunitāti un ir atvasināti no Protokola par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti, kā arī visus noteikumus attiecībā uz Aģentūras darbiniekiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto protokolu.

9. pants

Aģentūras darbinieki

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 20. panta 1. punktu un 37. pantu uz Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgajiem, kas pieņemti darbā kā Aģentūras darbinieki, attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, noteikumi, kurus Eiropas Savienības iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu šos civildienesta noteikumus, un īstenošanas noteikumi, kurus Aģentūra pieņēmusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1077/2011 20. panta 8. punktu.

2.   Atkāpjoties no Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 82. panta 3. punkta a) apakšpunkta, Aģentūras izpilddirektors saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par personāla atlasi un nodarbināšanu, kurus pieņēmusi Aģentūra, uz līguma pamata var nodarbināt Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgos, kuri pilnībā bauda pilsoņu tiesības.

3.   Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgajiem Regulas (ES) Nr. 1077/2011 20. panta 6. punktu piemēro mutatis mutandis.

4.   Tomēr Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas valstspiederīgos nevar iecelt Aģentūras izpilddirektora amatā.

10. pants

Pārcelti ierēdņi un eksperti

Uz pārceltajiem ierēdņiem un ekspertiem attiecas šādi noteikumi:

| a) | atalgojumu, pabalstus un citus maksājumus, ko maksā Aģentūra, atbrīvo no valsts nodokļiem; |
| --- | --- |

a)

atalgojumu, pabalstus un citus maksājumus, ko maksā Aģentūra, atbrīvo no valsts nodokļiem;

| b) | uz laiku, kamēr uz viņiem attiecas tās valsts sociālā nodrošinājuma sistēma, no kuras tie norīkoti uz Aģentūru, tie ir atbrīvoti no visām obligātajām iemaksām Aģentūras uzņēmēju valstu sociālā nodrošinājuma organizācijās. Tādējādi šajā laikā uz tiem neattiecas tās Aģentūras uzņēmējas valsts sociālā nodrošinājuma noteikumi, kurā tie strādā, ja vien tie brīvprātīgi nepiedalās šīs valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā.
  Šā punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro attiecībā uz tiem ģimenes locekļiem, kas ir norīkoto ekspertu mājsaimniecības daļa, ja vien tos nenodarbina darba devējs, kas nav Aģentūra, vai tie saņem sociālās nodrošināšanas pabalstus no Aģentūras uzņēmējas valsts. |
| --- | --- |

b)

uz laiku, kamēr uz viņiem attiecas tās valsts sociālā nodrošinājuma sistēma, no kuras tie norīkoti uz Aģentūru, tie ir atbrīvoti no visām obligātajām iemaksām Aģentūras uzņēmēju valstu sociālā nodrošinājuma organizācijās. Tādējādi šajā laikā uz tiem neattiecas tās Aģentūras uzņēmējas valsts sociālā nodrošinājuma noteikumi, kurā tie strādā, ja vien tie brīvprātīgi nepiedalās šīs valsts sociālā nodrošinājuma sistēmā.

Šā punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro attiecībā uz tiem ģimenes locekļiem, kas ir norīkoto ekspertu mājsaimniecības daļa, ja vien tos nenodarbina darba devējs, kas nav Aģentūra, vai tie saņem sociālās nodrošināšanas pabalstus no Aģentūras uzņēmējas valsts.

mutatis mutandis

11. pants

Krāpšanas apkarošana

1.   Attiecībā uz Norvēģiju piemēro Regulas (ES) Nr. 1077/2011 35. pantā iekļautos noteikumus, un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta var pildīt tiem piešķirtās pilnvaras.

OLAF un Revīzijas palāta laikus informē Riksrevisjonen par visiem nodomiem veikt pārbaudes uz vietas vai revīzijas, kuras, ja Norvēģijas iestādes tā vēlas, var veikt kopā ar Riksrevisjonen.

2.   Attiecībā uz Islandi piemēro Regulas (ES) Nr. 1077/2011 35. pantā iekļautos noteikumus, un OLAF un Revīzijas palāta var pildīt tiem piešķirtās pilnvaras.

OLAF un Revīzijas palāta laikus informē Ríkisendurskoðun par visiem nodomiem veikt pārbaudes uz vietas vai revīzijas, kuras, ja Islandes iestādes tā vēlas, var veikt kopā ar Ríkisendurskoðun.

3.   Attiecībā uz Šveici III pielikumā ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1077/2011 35. pantu par Eiropas Savienības finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz Šveices dalībniekiem, kas iesaistīti Aģentūras darbībās.

4.   Attiecībā uz Lihtenšteinu IV pielikumā ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1077/2011 35. pantu par Eiropas Savienības finanšu kontroli Lihtenšteinā attiecībā uz Lihtenšteinas dalībniekiem, kas iesaistīti Aģentūras darbībās.

12. pants

Strīdu izšķiršana

1.   Strīdu gadījumā attiecībā uz šīs vienošanās piemērošanu attiecīgo jautājumu kā strīdus jautājumu oficiāli iekļauj jauktās komitejas ministru līmenī darba kārtībā.

2.   Jauktajai komitejai ir 90 dienas strīdus atrisināšanai, skaitot no dienas, kad tika pieņemta darba kārtība, kurā tika iekļauts šis strīdus jautājums.

3.   Gadījumos, kad jauktā komiteja 2. punktā minētajā 90 dienu termiņā nevar atrisināt ar Šengenas jautājumiem saistītu strīdu, galīgā izlīguma panākšanai jāievēro nākamais 30 dienu termiņš. Ja galīgais izlīgums nav panākts, šo vienošanos attiecībā uz valsti, par kuru rodas strīds, izbeidz sešus mēnešus pēc 30 dienu termiņa beigām.

4.   Gadījumos, kad apvienotā/jauktā komiteja 2. punktā minētajā 90 dienu termiņā nevar atrisināt ar Eurodac jautājumiem saistītu strīdu, galīgā izlīguma panākšanai jāievēro nākamais 90 dienu termiņš. Ja apvienotā/jauktā komiteja nav pieņēmusi lēmumu minētā laikposma beigās, šo vienošanos uzskata par izbeigtu attiecībā uz valsti, par kuru rodas strīds, beidzoties šā laikposma pēdējai dienai.

13. pants

Pielikumi

Šīs vienošanās pielikumi ir šīs vienošanās sastāvdaļa.

14. pants

Stāšanās spēkā

1.   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šīs vienošanās depozitārijs.

2.   Eiropas Savienība, Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina apstiprina šo vienošanos atbilstoši savām procedūrām.

3.   Lai šī vienošanās stātos spēkā, ir vajadzīgs, lai Eiropas Savienība un vismaz viena šīs vienošanās puse to apstiprina.

4.   Šī vienošanās stājas spēkā attiecībā uz jebkuru šīs vienošanās pusi pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad attiecīgā puse apstiprinājuma dokumentu ir nodevusi depozitārijam.

15. pants

Spēkā esamība un izbeigšana

1.   Šo vienošanos slēdz uz neierobežotu laiku.

2.   Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī vienošanās zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad Islande vai Norvēģija denonsē Šengenas asociācijas nolīgumu, vai arī ar Eiropas Savienības Padomes lēmumu, vai tiek izbeigta citādā veidā saskaņā ar minētā nolīguma 8. panta 4. punktā vai 11. panta 3. punktā vai 16. pantā noteiktajām procedūrām. Tāpat šī vienošanās zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad saskaņā ar minētā nolīguma 4. panta 7. punktā vai 8. panta 3. punktā vai 15. pantā noteiktajām procedūrām ir izbeigts vai denonsēts Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgums ar Islandi un Norvēģiju.

Šengenas Asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju 17. pantā minētais nolīgums attiecas arī uz šīs vienošanās izbeigšanas sekām.

3.   Attiecībā uz Šveici šī vienošanās zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad Šveice denonsē Šengenas asociācijas nolīgumu, vai arī ar Eiropas Savienības Padomes lēmumu, vai tiek izbeigta citādā veidā saskaņā ar minētā nolīguma 7. panta 4. punktā vai 10. panta 3. punktā vai 17. pantā noteiktajām procedūrām. Tāpat tā zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad saskaņā ar minētā nolīguma 4. panta 7. punktā vai 7. panta 3. punktā vai 16. pantā noteiktajām procedūrām ir izbeigts vai denonsēts Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgums ar Šveici.

4.   Attiecībā uz Lihtenšteinu šī vienošanās zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad Lihtenšteina denonsē Šengenas asociācijas protokolu, vai arī ar Eiropas Savienības Padomes lēmumu, vai tiek izbeigta citādā veidā saskaņā ar minētā protokola 3. pantā vai 5. panta 4. punktā, 11. panta 1. punktā vai 11. panta 3. punktā noteiktajām procedūrām. Tāpat tā zaudē spēku sešus mēnešus pēc tam, kad saskaņā ar minētā protokola 3. pantā vai 5. panta 7. punktā, 11. panta 1. punktā vai 11. panta 3. punktā noteiktajām procedūrām ir izbeigts vai denonsēts Dublinas/Eurodac asociācijas protokols ar Lihtenšteinu.

5.   Šo vienošanos sagatavo vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, islandiešu un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на осми ноември две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el ocho de noviembre de dos mil dieciocho.

V Bruselu dne osmého listopadu dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den ottende november to tusind og atten.

Geschehen zu Brüssel am achten November zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta novembrikuu kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done at Brussels on the eighth day of November in the year two thousand and eighteen.

Fait à Bruxelles, le huit novembre deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Bruxellesu osmog studenoga godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì otto novembre duemiladiciotto.

Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada astotajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų lapkričio aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év november havának nyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmien jum ta' Novembru fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Brussel, acht november tweeduizend achttien.

Sporządzono w Brukseli dnia ósmego listopada roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Bruxelas, em oito de novembro de dois mil e dezoito.

Întocmit la Bruxelles la opt noiembrie două mii optsprezece.

V Bruseli ôsmeho novembra dvetisícosemnásť.

V Bruslju, dne osmega novembra leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Bryssel den åttonde november år tjugohundraarton.

Utferdiget i Brussel, den åttende november totusenogatten.

Gjört í Brussel hinn áttunda dag nóvembermánaðar árið tvö þúsund og átján.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

For Kongeriket Norge

Image 2

Fyrir Ísland

Image 3

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione Svizzera

Image 4

Für das Fürstentum Liechtenstein

Image 5

---

(1)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

1

(2)  
  OV L 93, 3.4.2001., 40. lpp.

2

(3)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

3

(4)  
  OV L 53, 27.2.2008., 5. lpp.

4

(5)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

5

(6)  
  OV L 160, 18.6.2011., 39. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 327, 9.12.2017., 20. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

8

Eurodac

Eurodac

---

I PIELIKUMS

IEMAKSAS APRĒĶINĀŠANAS FORMULA

| 1. | Regulas (ES) Nr. 1077/2011 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas finansiālās iemaksas Aģentūras ieņēmumos aprēķina šādi.
  3. sadaļa








  1.1. | Attiecībā uz SIS II, VIS un IIS, kā arī citām liela mēroga informācijas sistēmām, ko Aģentūrai uztic ar tiesību aktu vai pasākumu, kas ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri paredzēti Šengenas asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju, Šengenas asociācijas nolīgumā ar Šveici un Šengenas asociācijas protokolā ar Lihtenšteinu, visjaunākos galīgos datus par katras asociētās valsts IKP, kas pieejami, n + 1 gadā gatavojot rēķinu n gadam, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu, kuras piedalās Aģentūrā un kuru dati ir pieejami n gadam. Lai aprēķinātu katras asociētās valsts iemaksu, iegūto procentuālo daļu reizina ar Aģentūras budžeta 3. sadaļā iepriekš minētajām sistēmām paredzētajiem kopējiem maksājumiem, kas veikti n gadā. |
| --- | --- | --- |

1.

3. sadaļa

1.1.

| 1.2. | Attiecībā uz Eurodac katras asociētās valsts iemaksu veido ikgadēja summa, ko aprēķina, piemērojot fiksētu procentuālo daļu (Lihtenšteinai tā ir 0,071 %, Norvēģijaio– 4,995 %, Islandei – 0,1 % un Šveicei – 7,286 %) no attiecīgajām budžeta apropriācijām attiecīgajam budžeta gadam. Katras asociētās valsts iemaksu aprēķina n + 1 gadā un iegūst, reizinot fiksēto procentuālo daļu ar Aģentūras budžeta 3. sadaļā Eurodac paredzētajiem kopējiem maksājumiem, kas veikti n gadā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Attiecībā uz DubliNet, kā arī citām liela mēroga informācijas sistēmām, ko Aģentūrai uztic ar leģislatīvu aktu vai pasākumu, kuri paredzēti Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju, Dublinas/Eurodac asociācijas nolīgumā ar Šveici un Dublinas/Eurodac asociācijas protokolā ar Lihtenšteinu, visjaunākos galīgos datus par katras asociētās valsts IKP, kas pieejami, n + 1 gadā sagatavojot rēķinu n gadam, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu, kuras piedalās Aģentūrā un kuru dati ir pieejami n gadam. Lai aprēķinātu katras asociētās valsts iemaksu, iegūto procentuālo daļu reizina ar Aģentūras budžeta 3. sadaļā iepriekš minētajām sistēmām paredzētajiem kopējiem maksājumiem, kas veikti n gadā. |
| --- | --- |

1.3.

1. un 2. sadaļa

| 1.4. | Katras asociētās valsts iemaksas aģentūras budžeta 1. un 2. sadaļā attiecībā uz 1.1., 1.2. un 1.3. punktā minētajām sistēmām iegūst, dalot jaunākos galīgos datus par katras asociētās valsts IKP, kas ir pieejami, n + 1 gadā gatavojot rēķinu n gadam, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu, kuras piedalās Aģentūrā un kuru dati ir pieejami n gadam. Iegūto procentuālo daļu reizina ar Aģentūras budžeta 1. un 2. sadaļā n gadā veiktajiem kopējiem maksājumiem par 1.1., 1.2. un 1.3. punktā minētajām sistēmām. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ja Aģentūrai ir uzticētas kādas papildu lielapjoma IT sistēmas, kurās asociētās valstis nepiedalās, attiecīgi pārskata aprēķinu par asociēto valstu iemaksām 1. un 2. sadaļā. |
| --- | --- |

1.5.

| 2. | Finansiālā iemaksa tiek veikta euro. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Katra asociētā valsts iemaksā savas finansiālās iemaksas ne vēlāk kā 45 dienas pēc paziņojuma par veicamo iemaksu saņemšanas. Par jebkuru iemaksas maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, tiek maksāti procenti par nenomaksāto summu. Procentu likme ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par 3,5 procentpunktiem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja Eiropas Savienība ir veikusi finansiālās iemaksas grozījumu un tas ir iekļauts Eiropas Savienības vispārējā budžetā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 44. pantu (1), katras asociētās valsts finansiālo iemaksu pielāgo saskaņā ar šo pielikumu. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE

| 1. | Aģentūras telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nevar izdarīt kratīšanu, tās nevar rekvizēt, konfiscēt vai ekspropriēt. Uz Aģentūras īpašumu un aktīviem bez Tiesas atļaujas nevar attiecināt nekādus administratīvus vai juridiskus piespiedu pasākumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aģentūras arhīvi ir neaizskarami. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aģentūra, tās aktīvi, ieņēmumi un citi īpašumi ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem.
  Uz precēm un pakalpojumiem, ko Aģentūrai tās oficiālai lietošanai eksportē no Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas, neattiecas nekādi netiešie nodokļi vai nodokļi.
  Attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, kas Aģentūrai sniegti Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā tās oficiālai lietošanai, atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju vai atbrīvojumu no maksāšanas.
  Attiecībā uz precēm, kas Aģentūrai nodrošinātas Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā tās oficiālai lietošanai, atbrīvojumu no akcīzes nodokļa piešķir kā kompensāciju vai atbrīvojumu no maksāšanas.
  Visus citus netiešos nodokļus, kas Aģentūrai jāmaksā Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā, atlīdzina ar kompensāciju vai atbrīvojot no maksāšanas.
  Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā.
  Nekādus izņēmumus neparedz attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājami par sabiedriskiem pakalpojumiem.
  Noteikumi par atbrīvojumu no PVN, akcīzes nodokļa un citiem netiešajiem nodokļiem Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā ir noteikti šā pielikuma papildinājumos. Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina paziņo Eiropas Komisijai un Aģentūrai par jebkuru grozījumu attiecīgajā papildinājumā. Ja iespējams, šādu paziņojumu sniedz divus mēnešus pirms grozījumu stāšanās spēkā. Eiropas Komisija informē Savienības dalībvalstis par grozījumiem. |
| --- | --- |

3.

Uz precēm un pakalpojumiem, ko Aģentūrai tās oficiālai lietošanai eksportē no Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas, neattiecas nekādi netiešie nodokļi vai nodokļi.

Attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, kas Aģentūrai sniegti Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā tās oficiālai lietošanai, atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju vai atbrīvojumu no maksāšanas.

Attiecībā uz precēm, kas Aģentūrai nodrošinātas Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā tās oficiālai lietošanai, atbrīvojumu no akcīzes nodokļa piešķir kā kompensāciju vai atbrīvojumu no maksāšanas.

Visus citus netiešos nodokļus, kas Aģentūrai jāmaksā Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā, atlīdzina ar kompensāciju vai atbrīvojot no maksāšanas.

Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā.

Nekādus izņēmumus neparedz attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājami par sabiedriskiem pakalpojumiem.

Noteikumi par atbrīvojumu no PVN, akcīzes nodokļa un citiem netiešajiem nodokļiem Norvēģijā, Islandē, Šveicē un Lihtenšteinā ir noteikti šā pielikuma papildinājumos. Norvēģija, Islande, Šveice un Lihtenšteina paziņo Eiropas Komisijai un Aģentūrai par jebkuru grozījumu attiecīgajā papildinājumā. Ja iespējams, šādu paziņojumu sniedz divus mēnešus pirms grozījumu stāšanās spēkā. Eiropas Komisija informē Savienības dalībvalstis par grozījumiem.

| 4. | Aģentūra ir atbrīvota no visiem muitas nodokļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz tās oficiālai lietošanai paredzētu priekšmetu importu un eksportu; tajā valstī, kur šādi priekšmeti ievesti, tos var atsavināt par atlīdzību vai bez atlīdzības tikai saskaņā ar nosacījumiem, ko apstiprinājusi attiecīgās valsts valdība.
  Aģentūra ir atbrīvota arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz tās publikācijām. |
| --- | --- |

4.

Aģentūra ir atbrīvota arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz tās publikācijām.

| 5. | Katrā asociētajā valstī Aģentūras oficiālai saziņai un visu dokumentu sūtījumiem ir tāds pats statuss, kādu attiecīgā valsts piešķir diplomātiskām pārstāvniecībām.
  Aģentūras oficiālā sarakste un cita oficiālā saziņa netiek cenzēta. |
| --- | --- |

5.

Aģentūras oficiālā sarakste un cita oficiālā saziņa netiek cenzēta.

| 6. | Savienības dalībvalstu, kā arī Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas pārstāvjiem, kas piedalās Aģentūras darbā, viņu padomdevējiem un tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un atgriežoties no tās, ir parastās privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas teritorijā un neatkarīgi no valstspiederības Padomes Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (1) 1. panta nozīmē Aģentūras darbiniekiem:






  a) | saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Savienību un, no otras puses, uz Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju strīdos starp Aģentūru un darbiniekiem, ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Savienību un, no otras puses, uz Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju strīdos starp Aģentūru un darbiniekiem, ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus;

| b) | attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām.

| 8. | Aģentūras darbinieki maksā Savienībai nodokļus no algas un citas atlīdzības, ko tiem maksā Aģentūra, saskaņā ar nosacījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktu procedūru.
  Aģentūras darbiniekus Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 2. panta nozīmē atbrīvo no valsts, federālajiem, kantonu, reģionālajiem, pašvaldību un komunālajiem nodokļiem par algu, darba samaksu un atalgojumu, ko maksā Aģentūra. Attiecībā uz Šveici šo atbrīvojumu piešķir saskaņā ar tās valsts tiesību aktos noteiktajiem principiem.
  Aģentūras darbiniekiem nav obligāti jābūt Norvēģijas, Islandes, Šveices vai Lihtenšteinas sociālās nodrošināšanas sistēmas dalībniekiem, ja uz tiem jau attiecas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku sociālā nodrošinājuma sistēma. Uz Aģentūras darbinieku ģimenes locekļiem, kas ir to mājsaimniecības daļa, attiecas Eiropas Savienības Apvienotā veselības apdrošināšanas shēma ar noteikumu, ka viņus nenodarbina cits darba devējs, kas nav Aģentūra, un ar noteikumu, ka viņi nesaņem sociālās nodrošināšanas pabalstus no kādas Savienības dalībvalsts vai no Norvēģijas, Islandes, Šveices vai Lihtenšteinas. |
| --- | --- |

8.

Aģentūras darbiniekus Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 2. panta nozīmē atbrīvo no valsts, federālajiem, kantonu, reģionālajiem, pašvaldību un komunālajiem nodokļiem par algu, darba samaksu un atalgojumu, ko maksā Aģentūra. Attiecībā uz Šveici šo atbrīvojumu piešķir saskaņā ar tās valsts tiesību aktos noteiktajiem principiem.

Aģentūras darbiniekiem nav obligāti jābūt Norvēģijas, Islandes, Šveices vai Lihtenšteinas sociālās nodrošināšanas sistēmas dalībniekiem, ja uz tiem jau attiecas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku sociālā nodrošinājuma sistēma. Uz Aģentūras darbinieku ģimenes locekļiem, kas ir to mājsaimniecības daļa, attiecas Eiropas Savienības Apvienotā veselības apdrošināšanas shēma ar noteikumu, ka viņus nenodarbina cits darba devējs, kas nav Aģentūra, un ar noteikumu, ka viņi nesaņem sociālās nodrošināšanas pabalstus no kādas Savienības dalībvalsts vai no Norvēģijas, Islandes, Šveices vai Lihtenšteinas.

| 9. | Piemērojot ienākumu nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodokli, kā arī piemērojot starp Norvēģiju, Islandi, Šveici vai Lihtenšteinu un Savienības dalībvalstīm noslēgtās konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, Aģentūras darbiniekiem Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 3. panta nozīmē, kas tikai tādēļ, lai veiktu savus pienākumus Aģentūras dienestā, apmetas uz dzīvi tādā Savienības dalībvalstī, kas nav valsts, kurā viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, stājoties Aģentūras dienestā, gan valsts, kurā viņi faktiski dzīvo, gan valsts, kurā viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, pieņem, ka to pastāvīgā dzīvesvieta ir valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ja tā ir Savienības dalībvalsts vai Norvēģija, Islande, Šveice vai Lihtenšteina. Šis noteikums attiecas arī uz laulāto, ja vien viņš nav atsevišķi iesaistījies algotā darbā, un uz apgādājamiem bērniem, kas ir šajā noteikumā minēto personu aprūpē.
  Kustams īpašums, kas pieder pirmajā panta daļā minētajām personām un atrodas tajā Savienības dalībvalstī, kurā tās uzturas, ir atbrīvots no šīs valsts mantojuma nodokļiem; lai aprēķinātu šādu nodokli, pieņem, ka šāds īpašums nodokļu uzlikšanas nolūkos atrodas valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ievērojot trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautiskas konvencijas attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu.
  Piemērojot divus iepriekšējos punktus, neņem vērā pastāvīgu dzīvesvietu, kas iegūta vienīgi tādēļ, lai pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās. |
| --- | --- |

9.

Kustams īpašums, kas pieder pirmajā panta daļā minētajām personām un atrodas tajā Savienības dalībvalstī, kurā tās uzturas, ir atbrīvots no šīs valsts mantojuma nodokļiem; lai aprēķinātu šādu nodokli, pieņem, ka šāds īpašums nodokļu uzlikšanas nolūkos atrodas valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ievērojot trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautiskas konvencijas attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu.

Piemērojot divus iepriekšējos punktus, neņem vērā pastāvīgu dzīvesvietu, kas iegūta vienīgi tādēļ, lai pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās.

| 10. | Privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus Aģentūras darbiniekiem piešķir vienīgi Aģentūras interesēs.
  Aģentūras izpilddirektors atceļ imunitāti, kas piešķirta kādam no tās darbiniekiem, visos gadījumos, kad šāda imunitāte traucē tiesvedības norisi, un ja viņš uzskata, ka šādas imunitātes atņemšana nav pretrunā Aģentūras vai Savienības interesēm. |
| --- | --- |

10.

Aģentūras izpilddirektors atceļ imunitāti, kas piešķirta kādam no tās darbiniekiem, visos gadījumos, kad šāda imunitāte traucē tiesvedības norisi, un ja viņš uzskata, ka šādas imunitātes atņemšana nav pretrunā Aģentūras vai Savienības interesēm.

| 11. | Lai piemērotu šo pielikumu, Aģentūra sadarbojas ar asociēto valstu vai Savienības dalībvalstu atbildīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Padomes Regula (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (1969. gada 25. marts), ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants, (OV L 74, 27.3.1969., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 371/2009 (2008. gada 27. novembris) (OV L 121, 15.5.2009., 1. lpp.).

II pielikuma 1. papildinājums

Norvēģijā:

atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju.

Lai saņemtu PVN kompensāciju, Norvēģijas nodokļu administrācijas nodokļu iestādes galvenajā nodaļā (Skatt Øst) jāiesniedz veidlapas, kas Norvēģijā paredzētas šim nolūkam. Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem apliecinošajiem dokumentiem.

Atbrīvojumu no akcīzes nodokļa un jebkādiem citiem netiešajiem nodokļiem piešķir kā kompensāciju. Piemēro tādu pašu procedūru kā attiecībā uz PVN kompensāciju.

II pielikuma 2. papildinājums

Islandē:

atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju.

Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču un pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 36 400 Islandes kronu (ar nodokli).

Lai saņemtu PVN kompensāciju, Islandes Iekšējo ieņēmumu direktorātā (Ríkisskattstjóri) jāiesniedz veidlapas, kas Islandē paredzētas šim nolūkam. Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem apliecinošajiem dokumentiem.

Atbrīvojumu no akcīzes nodokļa un jebkādiem citiem netiešajiem nodokļiem piešķir kā kompensāciju. Piemēro tādu pašu procedūru kā attiecībā uz PVN kompensāciju.

II pielikuma 3. papildinājums

Šveicē:

atbrīvojumu no PVN, akcīzes nodokļa un citiem netiešajiem nodokļiem piešķir, pamatojoties uz preču vai pakalpojumu sniedzēju uzrādītām veidlapām, kas Šveicē paredzētas šim nolūkam.

Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču un pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 100 Šveices franku (ar nodokli).

II pielikuma 4. papildinājums

Lihtenšteinā:

atbrīvojumu no PVN, akcīzes nodokļa un citiem netiešajiem nodokļiem piešķir, pamatojoties uz preču vai pakalpojumu sniedzēju uzrādītām veidlapām, kas Lihtenšteinā paredzētas šim nolūkam.

Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču un pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 100 Šveices franku (ar nodokli).

---

III PIELIKUMS

FINANŠU KONTROLE ATTIECĪBĀ UZ ŠVEICES DALĪBNIEKIEM AĢENTŪRAS DARBĪBĀS

1. pants

Tieša saziņa

Aģentūra un Komisija tieši sazinās ar visām personām vai struktūrām, kas dibinātas Šveicē un piedalās Aģentūras darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmu dalībnieki, maksājumu saņēmēji no Aģentūras vai Savienības budžeta vai apakšuzņēmēji. Šādas personas var tieši nosūtīt Eiropas Komisijai un Aģentūrai visu attiecīgo informāciju un dokumentus, kas jāiesniedz, pamatojoties uz šīs vienošanās tekstā minētajiem instrumentiem un noslēgtajiem līgumiem vai nolīgumiem un uz visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem.

2. pants

Revīzijas

1.   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046, Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 (1) un citiem šīs vienošanās tekstā minētajiem instrumentiem ar Šveicē dibinātiem saņēmējiem noslēgtajos līgumos vai nolīgumos un pieņemtajos lēmumos var paredzēt, ka saņēmēju un to apakšuzņēmēju telpās Aģentūras un Eiropas Komisijas ierēdņi vai citas Aģentūras un Eiropas Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā var veikt zinātnisku, finanšu, tehnoloģisku vai cita veida revīziju.

2.   Aģentūras un Eiropas Komisijas ierēdņi un citas Aģentūras un Eiropas Komisijas pilnvarotas personas var attiecīgi piekļūt vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai, tostarp elektroniskā formātā. Šīs piekļuves tiesības skaidri norāda līgumos vai nolīgumos, ko noslēdz šajā vienošanās minēto instrumentu īstenošanai.

3.   Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Eiropas Komisijai.

4.   Revīzijas var veikt piecu gadu laikā pēc šīs vienošanās spēkā esības beigām vai saskaņā ar noslēgto līgumu vai nolīgumu un pieņemto lēmumu noteikumiem.

5.   Šveices Federālo revīzijas biroju iepriekš informē par revīzijām, ko veic Šveices teritorijā. Šāda informēšana nav juridisks priekšnosacījums šādu revīziju veikšanai.

3. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Šīs vienošanās ietvaros Eiropas Komisija (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, Šveices teritorijā, saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (3), lai konstatētu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Eiropas Savienības finansiālās intereses.

2.   Pārbaudes un kontroli uz vietas OLAF sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo revīzijas dienestu vai citām kompetentām Šveices Federālā revīzijas dienesta izraudzītām Šveices iestādēm, kuras laikus informējamas par pārbaužu un kontroles priekšmetu, mērķi un juridisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā kompetento Šveices iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un kontrolē uz vietas.

3.   Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas tās var veikt kopā ar OLAF.

4.   Ja programmas dalībnieki pretojas pārbaudēm vai kontrolei uz vietas, Šveices iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sniedz OLAF izmeklētājiem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai kontroli uz vietas.

5.   Komisija pēc iespējas drīz ziņo Šveices Federālajam revīzijas dienestam vai citām kompetentām Šveices Federālā revīzijas dienesta izraudzītām Šveices iestādēm par visiem faktiem vai aizdomām par pārkāpumiem, kas ir konstatēti, veicot pārbaudi uz vietas vai inspekciju. Jebkurā gadījumā OLAF informē iepriekšminētās iestādes par šādu inspekciju un pārbaužu rezultātu.

4. pants

Informācija un konsultācijas

1.   Šā pielikuma pienācīgas īstenošanas nolūkos Šveices kompetentās iestādes un Savienība regulāri apmainās ar informāciju un pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma rīko konsultācijas.

2.   Kompetentās Šveices iestādes bez kavēšanās informē Aģentūru un Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tās atklājušas saistībā ar tādu līgumu vai nolīgumu noslēgšanu un īstenošanu, kuri noslēgti, piemērojot šīs vienošanās tekstā minētos instrumentus.

5. pants

Konfidencialitāte

Saskaņā ar šo pielikumu paziņotā vai iegūtā informācija jebkurā formā ir dienesta noslēpums, un to aizsargā tādā pašā veidā kā līdzīgu informāciju aizsargā saskaņā ar Šveices tiesību aktiem un attiecīgiem noteikumiem, kas ir piemērojami Savienības iestādēm.

Šādu informāciju izpauž tikai tām personām Savienības iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

6. pants

Administratīvie pasākumi un sankcijas

Neskarot Šveices krimināltiesību piemērošanu, Aģentūra vai Eiropas Komisija var piemērot administratīvos pasākumus un sankcijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046, Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (4).

7. pants

Atgūšana un izpilde

Aģentūras vai Eiropas Komisijas lēmumus, kas ir pieņemti šīs vienošanās darbības jomā un kas uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis, izpilda Šveicē. Izpildrakstu apstiprina Šveices valdības norīkotā iestāde, veicot tikai dokumenta autentiskuma pārbaudi, un par to paziņo Aģentūrai vai Eiropas Komisijai. Izpildi veic saskaņā ar Šveices procesuālajiem tiesību aktiem. Eiropas Savienības Tiesa kontrolē izpildes lēmuma likumību.

Eiropas Savienības Tiesas spriedumus, pamatojoties uz šķīrējklauzulu, izpilda ar tādiem pašiem noteikumiem.

---

(1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 (2013. gada 30. septembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

3

OLAF

(4)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

4

---

IV PIELIKUMS

FINANŠU KONTROLE ATTIECĪBĀ UZ LIHTENŠTEINAS DALĪBNIEKIEM AĢENTŪRAS DARBĪBĀS

1. pants

Tieša saziņa

Aģentūra un Eiropas Komisija tieši sazinās ar visām personām vai struktūrām, kas dibinātas Lihtenšteinā un piedalās Aģentūras darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmu dalībnieki, maksājumu saņēmēji no Aģentūras vai Savienības budžeta vai apakšuzņēmēji. Šādas personas var tieši nosūtīt Eiropas Komisijai un Aģentūrai visu attiecīgo informāciju un dokumentus, kas jāiesniedz, pamatojoties uz šīs vienošanās tekstā minētajiem instrumentiem un noslēgtajiem līgumiem vai nolīgumiem un uz visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem.

2. pants

Revīzijas

1.   Saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046, Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 un citiem šīs vienošanās tekstā minētajiem instrumentiem ar Lihtenšteinā dibinātiem saņēmējiem noslēgtajos līgumos vai nolīgumos un pieņemtajos lēmumos var paredzēt, ka saņēmēju un to apakšuzņēmēju telpās Aģentūras un Eiropas Komisijas ierēdņi vai citas Aģentūras un Eiropas Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā var veikt zinātnisku, finanšu, tehnoloģisku vai cita veida revīziju.

2.   Aģentūras un Eiropas Komisijas ierēdņi un citas Aģentūras un Eiropas Komisijas pilnvarotas personas var attiecīgi piekļūt vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai, tostarp elektroniskā formātā. Šīs piekļuves tiesības skaidri norāda līgumos vai nolīgumos, ko noslēdz šīs vienošanās tekstā minēto instrumentu īstenošanai.

3.   Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Eiropas Komisijai.

4.   Revīzijas var veikt piecu gadu laikā pēc šīs vienošanās spēkā esības beigām vai saskaņā ar noslēgto līgumu vai nolīgumu un pieņemto lēmumu noteikumiem.

5.   Par Lihtenšteinas teritorijā veicamajām revīzijām iepriekš informē Lihtenšteinas Valsts revīzijas biroju. Šāda informēšana nav juridisks priekšnosacījums šādu revīziju veikšanai.

3. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Šīs vienošanās ietvaros Eiropas Komisija (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, Lihtenšteinas teritorijā, saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti Regulās (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013, lai konstatētu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Eiropas Savienības finansiālās intereses.

2.   Inspekcijas un pārbaudes uz vietas OLAF sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Lihtenšteinas Valsts revīzijas biroju vai citām kompetentām Valsts revīzijas biroja norādītām Lihtenšteinas iestādēm, kuras laikus informē par pārbaužu un inspekciju priekšmetu, mērķi un juridisko pamatu, lai tās varētu sniegt visu vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā Lihtenšteinas kompetento iestāžu ierēdņi var piedalīties inspekcijās un pārbaudēs uz vietas.

3.   Ja attiecīgās Lihtenšteinas iestādes vēlas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas tās var veikt kopā ar OLAF.

4.   Ja programmas dalībnieki pretojas pārbaudēm vai kontrolei uz vietas, Lihtenšteinas iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sniedz OLAF izmeklētājiem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai kontroli uz vietas.

5.   Komisija pēc iespējas drīz ziņo Lihtenšteinas Valsts revīzijas dienestam vai citām kompetentām Lihtenšteinas Valsts revīzijas dienesta izraudzītām Lihtenšteinas iestādēm par visiem faktiem vai aizdomām par pārkāpumiem, kas ir konstatēti, veicot pārbaudi uz vietas vai inspekciju. Jebkurā gadījumā OLAF informē iepriekšminētās iestādes par šādu inspekciju un pārbaužu rezultātu.

4. pants

Informācija un konsultācijas

1.   Šā pielikuma pienācīgas īstenošanas nolūkā Lihtenšteinas kompetentās iestādes un Savienība regulāri apmainās ar informāciju un pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma rīko konsultācijas.

2.   Lihtenšteinas kompetentās iestādes bez kavēšanās informē Aģentūru un Eiropas Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām par nelikumīgu rīcību, ko tās atklājušas saistībā ar tādu līgumu vai nolīgumu noslēgšanu un īstenošanu, kuri noslēgti, piemērojot šīs vienošanās tekstā minētos instrumentus.

5. pants

Konfidencialitāte

Saskaņā ar šo pielikumu paziņotā vai iegūtā informācija jebkurā formā ir dienesta noslēpums, un to aizsargā tādā pašā veidā kā līdzīgu informāciju aizsargā saskaņā ar Lihtenšteinas tiesību aktiem un attiecīgiem noteikumiem, kas ir piemērojami Savienības iestādēm. Šādu informāciju izpauž tikai tām personām Savienības iestādēs, dalībvalstīs vai Lihtenšteinā, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

6. pants

Administratīvie pasākumi un sankcijas

Neskarot Lihtenšteinas krimināltiesību piemērošanu, Aģentūra vai Eiropas Komisija var piemērot administratīvos pasākumus un sankcijas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046, Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95.

7. pants

Atgūšana un izpilde

Aģentūras vai Eiropas Komisijas lēmumus, kas ir pieņemti šīs vienošanās darbības jomā un kas uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis, izpilda Lihtenšteinā. Izpildrakstu izdod Lihtenšteinas valdības norīkotā iestāde, veicot tikai dokumenta autentiskuma pārbaudi, un par to paziņo Aģentūrai vai Eiropas Komisijai. Izpildi veic saskaņā ar Lihtenšteinas procesuālajiem tiesību aktiem. Eiropas Savienības Tiesa kontrolē izpildes lēmuma likumību.

Eiropas Savienības Tiesas spriedumus, pamatojoties uz šķīrējklauzulu, izpilda ar tādiem pašiem noteikumiem.

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/30

---

Informācija par stāšanos spēkā – Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos

Tā kā 2019. gada 13. maijā ir pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas, lai minētais protokols (1) stātos spēkā, protokols stājas spēkā 2019. gada 1. jūnijā saskaņā ar tā 4. panta 2. punktu.

1

---

(1)  Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 5. lpp.).

1

Eurodac

Eurodac

Oficiālā Vēstneša

---

REGULAS

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/838

(2019. gada 20. februāris)

par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 415/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskās specifikācijas, kas paredzētas Komisijas Regulā (EK) Nr. 415/2007 (2), būtu jāatjaunina un jāprecizē, ņemot vērā to piemērošanā gūto pieredzi, kā arī tehnikas progresu un atjauninājumus tām pamatā esošajos starptautiskajos standartos. |
| --- | --- |

(1)

Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskās specifikācijas, kas paredzētas Komisijas Regulā (EK) Nr. 415/2007 (2), būtu jāatjaunina un jāprecizē, ņemot vērā to piemērošanā gūto pieredzi, kā arī tehnikas progresu un atjauninājumus tām pamatā esošajos starptautiskajos standartos.

| (2) | Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehnisko specifikāciju pamatā vajadzētu būt Direktīvas 2005/44/EK II pielikumā izklāstītajiem tehniskajiem principiem. |
| --- | --- |

(2)

Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehnisko specifikāciju pamatā vajadzētu būt Direktīvas 2005/44/EK II pielikumā izklāstītajiem tehniskajiem principiem.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 1. panta 2. punktu tehniskajās specifikācijās pienācīgi jāņem vērā starptautisko organizāciju veiktais darbs. Jānodrošina nepārtrauktība ar citu transporta veidu satiksmes vadības pakalpojumiem, īpaši jūras kuģu satiksmes vadības un informācijas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 1. panta 2. punktu tehniskajās specifikācijās pienācīgi jāņem vērā starptautisko organizāciju veiktais darbs. Jānodrošina nepārtrauktība ar citu transporta veidu satiksmes vadības pakalpojumiem, īpaši jūras kuģu satiksmes vadības un informācijas pakalpojumiem.

| (4) | Lai uzlabotu pa iekšējiem ūdensceļiem veikto pārvadājumu efektivitāti, tehniskās specifikācijas būtu jāpaplašina, tajās iekļaujot noteikumus par lietojuma īpašajiem ziņojumiem kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām. |
| --- | --- |

(4)

Lai uzlabotu pa iekšējiem ūdensceļiem veikto pārvadājumu efektivitāti, tehniskās specifikācijas būtu jāpaplašina, tajās iekļaujot noteikumus par lietojuma īpašajiem ziņojumiem kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām.

| (5) | Lai uzlabotu navigācijas drošību, kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskās specifikācijas būtu jāpaplašina, iekļaujot noteikumus par navigācijas līdzekļiem iekšzemes navigācijā. |
| --- | --- |

(5)

Lai uzlabotu navigācijas drošību, kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskās specifikācijas būtu jāpaplašina, iekļaujot noteikumus par navigācijas līdzekļiem iekšzemes navigācijā.

| (6) | Šai regulai nebūtu jāskar noteikumi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (3) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Šai regulai nebūtu jāskar noteikumi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (3) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā.

| (7) | Saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 12. panta 2. punktu tehniskajām specifikācijām būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc to publicēšanas, un dalībvalstīm minētās specifikācijas būtu jāsāk piemērot vēlākais 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 12. panta 2. punktu tehniskajām specifikācijām būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc to publicēšanas, un dalībvalstīm minētās specifikācijas būtu jāsāk piemērot vēlākais 12 mēnešus pēc to stāšanās spēkā.

| (8) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 415/2007 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 415/2007 būtu jāatceļ.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 11. pantā minētās komitejas viedokli, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 11. pantā minētās komitejas viedokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tehniskās specifikācijas kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām, ko izmanto iekšējo ūdensceļu transportā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 415/2007 atceļ. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 13. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 20. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 415/2007 par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 105, 23.4.2007., 35. lpp.).

2

RIS

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas standarts iekšzemes navigācijai

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | Vispārīgi noteikumi | 37 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Ievads | 37 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atsauces | 37 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Definīcijas | 38 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas pakalpojumi un minimālās prasības kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām | 40 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | Iekšzemes kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas funkcijas | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Ievads | 41 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Navigācija | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Vidēja termiņa navigācijas plānošana | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Īstermiņa navigācijas plānošana | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Ļoti īsa termiņa navigācijas plānošana | 42 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | Kuģu satiksmes vadība | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Kuģu satiksmes dienesti | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.1.1. | Informācijas pakalpojums | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

| 2.3.1.2. | Navigācijas atbalsta dienests | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

| 2.3.1.3. | Satiksmes organizēšanas pakalpojums | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.3.

| 2.3.2. | Slūžu plānošana un darbība | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.2.1. | Ilgtermiņa slūžu plānošana | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

| 2.3.2.2. | Vidēja termiņa slūžu plānošana | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.

| 2.3.2.3. | Slūžu darbība | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.3.

| 2.3.3. | Tiltu plānošana un darbība | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.3.1. | Vidēja termiņa tiltu plānošana | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.1.

| 2.3.3.2. | Īstermiņa tiltu plānošana | 44 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.2.

| 2.3.3.3. | Tiltu darbība | 44 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.3.

| 2.4. | Katastrofu seku novēršana | 44 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Transporta vadība | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Reisu plānošana | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Transporta loģistika | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Multimodālā transporta ostas un termināļa vadība | 44 |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Kravu un flotes vadība | 45 |
| --- | --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Izpilde | 45 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ūdensceļu nodokļi un ostu infrastruktūru maksas | 45 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vajadzīgā informācija | 45 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 3. | Iekšzemes AIS tehniskā specifikācija | 46 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ievads | 46 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Darbības joma | 47 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prasības | 48 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vispārīgas prasības | 48 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Informācijas saturs | 48 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.2.1. | Statiskā informācija par kuģi | 49 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | Dinamiskā informācija par kuģi | 49 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.2.3. | Informācija par kuģa reisu | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.3.

| 3.3.2.4. | Cilvēku skaits uz klāja | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.4.

| 3.3.2.5. | Ziņojumi par drošību | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.5.

| 3.3.3. | Informācijas pārraides intervāls | 50 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Tehnoloģijas platforma | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Savietojamība ar AIS A klases pārvietojamajām stacijām | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Unikālais identifikators | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Lietojuma prasības | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Tipa apstiprinājums | 52 |
| --- | --- | --- |

3.3.8.

| 3.4. | Grozījumi protokolā attiecībā uz iekšzemes AIS pārvietojamo staciju | 52 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | 3.2. tabula. Pozīcijas ziņojums | 52 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Statiskie kuģa dati un dati par reisu (5. ziņojums) | 54 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Grupas uzdevuma komanda (23. ziņojums) | 57 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.5. | Iekšzemes AIS ziņojumi | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Iekšzemes AIS papildu ziņojumi | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Lietojuma identifikators iekšzemes AIS lietojuma īpašajiem ziņojumiem | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Informācijas saturs, ko pārraida ar lietojuma īpašajiem ziņojumiem | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.3.1. | Iekšzemes statiskie kuģa dati un dati par reisiem (iekšzemes īpašais ziņojums FI 10) | 57 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.1.

| 3.5.3.2. | Cilvēku skaits uz klāja (iekšzemes īpašais ziņojums FI 55) | 58 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.2.

| 4. | Citas AIS pārvietojamās stacijas iekšzemes ūdensceļos | 59 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 59 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vispārīgas prasības AIS B klases pārvietojamajām stacijām iekšzemes ūdeņos | 60 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | AIS navigācijas līdzekļi iekšzemes navigācijā | 60 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Ievads | 60 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | 21. ziņojuma “Navigācijas līdzekļi” izmantošana | 60 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | 21. ziņojuma paplašināšana ar īpaša veida iekšzemes AtoN | 64 |
| --- | --- | --- |

5.3.

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Ievads

Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas (Vessel Tracking and Tracing, VTT) sistēmu tehnisko specifikāciju pamatā ir darbs, ko šajā jomā veikušas attiecīgas starptautiskās organizācijas, proti, standarti un tehniskās specifikācijas, kas jau ir spēkā iekšzemes navigācijas jomā, jūrniecības jomā vai citās attiecīgās jomās.

Tā kā VTT sistēmas piemēro jauktas satiksmes apgabalos, tostarp gan iekšzemes, gan jūras navigācijas vidē, piemēram, jūras ostās un piekrastes teritorijās, VTT sistēmām jābūt savietojamām ar AIS A klases pārvietojamajām stacijām, kas minētas SOLAS konvencijas V nodaļā.

Kad VTT sistēmas nodrošina pamatpakalpojumus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (1) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā, piemēro minētās direktīvas noteikumus.

1.2.   Atsauces

Šajā pielikumā ir minēti turpmāk norādītie starptautiskie nolīgumi, ieteikumi, standarti un pamatnostādnes.

| Dokumenta nosaukums | Organizācija | Publicēšanas datums |
| --- | --- | --- |
| Pasaules Ūdenstransporta infrastruktūras apvienības (PIANC) pamatnostādnes un ieteikumi upju informācijas pakalpojumiem | PIANC | 2011 |
| Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), V nodaļa “Kuģošanas drošība”, 1974. gads, ar grozījumiem | SJO | 1974 |
| Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO),
  Rezolūcijas MSC.74(69) 3. pielikums “Ieteikums kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) darbības standartiem”, 1998. gads | SJO | 1998 |
| SJO Rezolūcija A.915(22) “Pārskatītā jūras politika un prasības topošajai Globālajai navigācijas satelītu sistēmai (GNSS)”, 2002. gads | SJO | 2002 |
| SJO Rezolūcija A.1106(29) “Pārskatītās pamatnostādnes par kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) operatīvo izmantošanu uz klāja”, 2015. gads | SJO | 2015 |
| Starptautiskās Telesakaru savienības Ieteikums ITU-R M.585 “Identitātes numuru piešķiršana un izmantošana jūras mobilajā dienestā”, 2015. gads | ITU | 2015 |
| Starptautiskās Telesakaru savienības Ieteikums ITU-R M.1371 “Universālās kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas tehniskās īpašības, izmantojot laikdales daudzpiekļuvi VHF jūras mobilajā joslā” | ITU | 2014 |
| Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) starptautiskais standarts
  61993-2 “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – automātiskās identifikācijas sistēma”,
  2. daļa “Uz kuģa novietota A klases universālas automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) iekārta” | IEC | 2018 |
| Starptautiskais standarts, IEC 61162 sērija “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – digitālie interfeisi”:
  1. daļa “Viens datu sūtītājs un vairāki datu saņēmēji”, 2. daļa “Viens datu sūtītājs un vairāki datu saņēmēji, ātrdarbīga pārraide” | IEC | 1. daļa: 2016
  2. daļa: 1998 |
| Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) starptautiskais standarts:
  62287 sērija “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – uz kuģa novietota B klases automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) iekārta”
  1. daļa “Nesēja jušanas laikdales daudzpiekļuves (CSTDMA) paņēmieni”
  2. daļa “Pašorganizētās laikdales daudzpiekļuves (SOTDMA) paņēmieni” | IEC | 2017 |
| Jūras pakalpojumu radiotehniskās komisijas (RTCM) Ieteicamie standarti diferenciālās GNSS (globālās navigācijas satelītu sistēmas) pakalpojumam | RTCM | 2010 |
| ANO EEK Ieteikums Nr. 28 “Transportēšanas līdzekļu veidu kodi” | ANO EEK | 2010 |

Dokumenta nosaukums

Organizācija

Publicēšanas datums

Pasaules Ūdenstransporta infrastruktūras apvienības (PIANC) pamatnostādnes un ieteikumi upju informācijas pakalpojumiem

PIANC

2011

Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), V nodaļa “Kuģošanas drošība”, 1974. gads, ar grozījumiem

SJO

1974

Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO),

Rezolūcijas MSC.74(69) 3. pielikums “Ieteikums kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) darbības standartiem”, 1998. gads

SJO

1998

SJO Rezolūcija A.915(22) “Pārskatītā jūras politika un prasības topošajai Globālajai navigācijas satelītu sistēmai (GNSS)”, 2002. gads

SJO

2002

SJO Rezolūcija A.1106(29) “Pārskatītās pamatnostādnes par kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) operatīvo izmantošanu uz klāja”, 2015. gads

SJO

2015

Starptautiskās Telesakaru savienības Ieteikums ITU-R M.585 “Identitātes numuru piešķiršana un izmantošana jūras mobilajā dienestā”, 2015. gads

ITU

2015

Starptautiskās Telesakaru savienības Ieteikums ITU-R M.1371 “Universālās kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas tehniskās īpašības, izmantojot laikdales daudzpiekļuvi VHF jūras mobilajā joslā”

ITU

2014

Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) starptautiskais standarts

61993-2 “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – automātiskās identifikācijas sistēma”,

2. daļa “Uz kuģa novietota A klases universālas automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) iekārta”

IEC

2018

Starptautiskais standarts, IEC 61162 sērija “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – digitālie interfeisi”:

1. daļa “Viens datu sūtītājs un vairāki datu saņēmēji”, 2. daļa “Viens datu sūtītājs un vairāki datu saņēmēji, ātrdarbīga pārraide”

IEC

1. daļa: 2016

2. daļa: 1998

Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) starptautiskais standarts:

62287 sērija “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – uz kuģa novietota B klases automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) iekārta”

1. daļa “Nesēja jušanas laikdales daudzpiekļuves (CSTDMA) paņēmieni”

2. daļa “Pašorganizētās laikdales daudzpiekļuves (SOTDMA) paņēmieni”

IEC

2017

Jūras pakalpojumu radiotehniskās komisijas (RTCM) Ieteicamie standarti diferenciālās GNSS (globālās navigācijas satelītu sistēmas) pakalpojumam

RTCM

2010

ANO EEK Ieteikums Nr. 28 “Transportēšanas līdzekļu veidu kodi”

ANO EEK

2010

1.3.   Definīcijas

Šajā pielikumā ir izmantotas turpmāk norādītās definīcijas.

| a) | Automātiskās identifikācijas sistēma

  Automātiskās identifikācijas sistēma (AIS) | “Automātiskās identifikācijas sistēma (AIS)” ir automātiskās saziņas un identifikācijas sistēma, kuras mērķis ir uzlabot navigācijas drošumu, palīdzot nodrošināt kuģu satiksmes dienestu (VTS) pakalpojumu, kuģu ziņojumu sniegšanas, sūtījumu no kuģa uz kuģi un sūtījumu no kuģa uz krastu efektivitāti. |
| --- | --- | --- |

a)

Automātiskās identifikācijas sistēma

Automātiskās identifikācijas sistēma (AIS)

“Automātiskās identifikācijas sistēma (AIS)” ir automātiskās saziņas un identifikācijas sistēma, kuras mērķis ir uzlabot navigācijas drošumu, palīdzot nodrošināt kuģu satiksmes dienestu (VTS) pakalpojumu, kuģu ziņojumu sniegšanas, sūtījumu no kuģa uz kuģi un sūtījumu no kuģa uz krastu efektivitāti.

Iekšzemes AIS

| | “Iekšzemes AIS” ir AIS, ko izmanto navigācijai iekšzemes ūdeņos un kas ir savietojama ar (jūras) AIS, un kas tehniski ir realizēta, grozot un paplašinot (jūras) AIS. |
| --- | --- |

“Iekšzemes AIS” ir AIS, ko izmanto navigācijai iekšzemes ūdeņos un kas ir savietojama ar (jūras) AIS, un kas tehniski ir realizēta, grozot un paplašinot (jūras) AIS.

Lokalizācija un līdzsekošana

| | “Lokalizācija un līdzsekošana” ir kuģa sūtījuma iepriekšējās un pašreizējās atrašanās vietas uzraudzība un reģistrēšana ar tīkla starpniecību, tam virzoties caur dažādiem dispečerpunktiem ceļā uz galamērķi. “Līdzsekošana” attiecas uz vietām, kurās produkts ir bijis, savukārt “lokalizācija” attiecas uz vietām, uz kurām tas tiek vests. |
| --- | --- |

“Lokalizācija un līdzsekošana” ir kuģa sūtījuma iepriekšējās un pašreizējās atrašanās vietas uzraudzība un reģistrēšana ar tīkla starpniecību, tam virzoties caur dažādiem dispečerpunktiem ceļā uz galamērķi. “Līdzsekošana” attiecas uz vietām, kurās produkts ir bijis, savukārt “lokalizācija” attiecas uz vietām, uz kurām tas tiek vests.

Ceļš

| | “Ceļš” ir maršruts, kas ievērots vai ir jāievēro, kuģojot no vienas vietas uz citu. |
| --- | --- |

“Ceļš” ir maršruts, kas ievērots vai ir jāievēro, kuģojot no vienas vietas uz citu.

| b) | Pakalpojumi

  Upju informācijas pakalpojumi (RIS) | “Upju informācijas pakalpojumi (RIS)” ir pakalpojumi, ko sniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/44/EK (2) 3. panta a) punktu. |
| --- | --- | --- |

b)

Pakalpojumi

Upju informācijas pakalpojumi (RIS)

“Upju informācijas pakalpojumi (RIS)” ir pakalpojumi, ko sniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/44/EK (2) 3. panta a) punktu.

Kuģu satiksmes vadība (VTM)

| | “Kuģu satiksmes vadība (VTM)” ir funkcionāls saskaņotu pasākumu un pakalpojumu satvars kuģošanas drošības, drošuma un efektivitātes uzlabošanai un jūras vides aizsardzībai visos kuģojamajos ūdeņos. |
| --- | --- |

“Kuģu satiksmes vadība (VTM)” ir funkcionāls saskaņotu pasākumu un pakalpojumu satvars kuģošanas drošības, drošuma un efektivitātes uzlabošanai un jūras vides aizsardzībai visos kuģojamajos ūdeņos.

Iekšzemes kuģu satiksmes dienesti (VTS)

| | “Iekšzemes kuģu satiksmes dienesti (VTS)” ir dienesti Komisijas Regulas (EK) Nr. 414/2007 (3) pielikuma 2.5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

“Iekšzemes kuģu satiksmes dienesti (VTS)” ir dienesti Komisijas Regulas (EK) Nr. 414/2007 (3) pielikuma 2.5. punkta nozīmē.

Navigācijas informācija

| | “Navigācijas informācija” ir informācija, ko kuģa kapteinim nodrošina uz kuģa, lai palīdzētu uz kuģa pieņemt lēmumus. |
| --- | --- |

“Navigācijas informācija” ir informācija, ko kuģa kapteinim nodrošina uz kuģa, lai palīdzētu uz kuģa pieņemt lēmumus.

Taktiskā informācija par satiksmi (TTI)

| | “Taktiskā informācija par satiksmi” ir informācija, kas ietekmē tūlītējus navigācijas lēmumus faktiskajā satiksmes situācijā un tuvākajā ģeogrāfiskajā vidē. Taktisko informāciju par satiksmi izmanto, lai izveidotu taktisko satiksmes ainu. |
| --- | --- |

“Taktiskā informācija par satiksmi” ir informācija, kas ietekmē tūlītējus navigācijas lēmumus faktiskajā satiksmes situācijā un tuvākajā ģeogrāfiskajā vidē. Taktisko informāciju par satiksmi izmanto, lai izveidotu taktisko satiksmes ainu.

Stratēģiskā informācija par satiksmi (STI)

| | “Stratēģiskā informācija par satiksmi” ir informācija, kas ietekmē RIS lietotāju vidēja termiņa un ilgtermiņa lēmumus. Stratēģisko informāciju par satiksmi izmanto, lai izveidotu stratēģisko satiksmes ainu. |
| --- | --- |

“Stratēģiskā informācija par satiksmi” ir informācija, kas ietekmē RIS lietotāju vidēja termiņa un ilgtermiņa lēmumus. Stratēģisko informāciju par satiksmi izmanto, lai izveidotu stratēģisko satiksmes ainu.

Kuģošanas līdzekļu lokalizācija un līdzsekošana (VTT)

| | “Kuģošanas līdzekļu lokalizācija un līdzsekošana” ir funkcija Regulas (EK) Nr. 414/2007 pielikuma 2.12. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

“Kuģošanas līdzekļu lokalizācija un līdzsekošana” ir funkcija Regulas (EK) Nr. 414/2007 pielikuma 2.12. punkta nozīmē.

Jūras mobilā dienesta identifikators (MMSI)

| | “Jūras mobilā dienesta identifikators (MMSI)” ir deviņu ciparu virkne, ko pārraida pa radioviļņiem, lai unikāli identificētu kuģi, stacijas, krasta stacijas un grupu izsaukumus. |
| --- | --- |

“Jūras mobilā dienesta identifikators (MMSI)” ir deviņu ciparu virkne, ko pārraida pa radioviļņiem, lai unikāli identificētu kuģi, stacijas, krasta stacijas un grupu izsaukumus.

Starptautiskā elektroniskā pārraide (ERI)

| | “Starptautiskā elektroniskā pārraide (ERI)” ir tehniskās vadlīnijas un specifikācijas, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

“Starptautiskā elektroniskā pārraide (ERI)” ir tehniskās vadlīnijas un specifikācijas, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Iekšzemes elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēma (iekšzemes ECDIS)

| | “Iekšzemes elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēma (iekšzemes ECDIS)” ir tehniskās vadlīnijas un specifikācijas, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

“Iekšzemes elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēma (iekšzemes ECDIS)” ir tehniskās vadlīnijas un specifikācijas, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

Dalībnieki

Kapteinis

| | “Kapteinis” ir persona uz kuģa klāja, kas komandē un ir pilnvarota pieņemt visus lēmumus, kuri attiecas uz navigāciju un kuģa vadību. Terminus “kapteinis”, “kuģa vadītājs” un “kuģa kapteinis” uzskata par vienādas nozīmes terminiem. |
| --- | --- |

“Kapteinis” ir persona uz kuģa klāja, kas komandē un ir pilnvarota pieņemt visus lēmumus, kuri attiecas uz navigāciju un kuģa vadību. Terminus “kapteinis”, “kuģa vadītājs” un “kuģa kapteinis” uzskata par vienādas nozīmes terminiem.

Stūrmanis

| | “Stūrmanis (navigācijas stūrmanis)” ir persona, kas vada kuģi pēc reisa plāna, izpildot kapteiņa norādījumus. |
| --- | --- |

“Stūrmanis (navigācijas stūrmanis)” ir persona, kas vada kuģi pēc reisa plāna, izpildot kapteiņa norādījumus.

Kompetentā iestāde attiecībā uz RIS

| | “Kompetentā iestāde attiecībā uz RIS
  ” ir iestāde, ko dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 8. pantu. |
| --- | --- |

“Kompetentā iestāde attiecībā uz RIS
  ” ir iestāde, ko dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar Direktīvas 2005/44/EK 8. pantu.

RIS operators

| | “
  RIS operators” ir persona, kas veic vienu vai vairākus uzdevumus saistībā ar RIS pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

“
  RIS operators” ir persona, kas veic vienu vai vairākus uzdevumus saistībā ar RIS pakalpojumu sniegšanu.

RIS izmantotāji

| | “
  RIS izmantotāji” ir visas dažādās lietotāju grupas, kas definētas Direktīvas 2005/44/EK 3. panta g) punktā. |
| --- | --- |

“
  RIS izmantotāji” ir visas dažādās lietotāju grupas, kas definētas Direktīvas 2005/44/EK 3. panta g) punktā.

1.4.   Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas pakalpojumi un minimālās prasības kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmām

VTT sistēmām jāspēj atbalstīt šādus pakalpojumus:

| — | navigācija, |
| --- | --- |

—

navigācija,

| — | informācija par satiksmi, |
| --- | --- |

—

informācija par satiksmi,

| — | satiksmes vadība, |
| --- | --- |

—

satiksmes vadība,

| — | katastrofu seku novēršana, |
| --- | --- |

—

katastrofu seku novēršana,

| — | transporta vadība, |
| --- | --- |

—

transporta vadība,

| — | izpilde, |
| --- | --- |

—

izpilde,

| — | ūdensceļu nodokļi un ostu infrastruktūru maksas, |
| --- | --- |

—

ūdensceļu nodokļi un ostu infrastruktūru maksas,

| — | kuģu ceļu informācijas pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

kuģu ceļu informācijas pakalpojumi,

| — | statistika. |
| --- | --- |

—

statistika.

Minētais neskar Regulas (EK) Nr. 414/2007 noteikumus, kas attiecināmi uz minētajiem pakalpojumiem.

Vissvarīgākā VTT informācija ir saistīta ar kuģa identitāti un pozīciju. VTT spēj automātiski un periodiski sniegt citiem kuģiem un krasta stacijām – ja vien tie ir pienācīgi aprīkoti – vismaz šādu informāciju:

| — | unikālais kuģa identifikators – unikālais Eiropas kuģa identifikācijas numurs (ENI) / Starptautiskās Jūrniecības organizācijas numurs (SJO numurs), |
| --- | --- |

—

unikālais kuģa identifikators – unikālais Eiropas kuģa identifikācijas numurs (ENI) / Starptautiskās Jūrniecības organizācijas numurs (SJO numurs),

| — | kuģa nosaukums, |
| --- | --- |

—

kuģa nosaukums,

| — | kuģa izsaukuma signāls, |
| --- | --- |

—

kuģa izsaukuma signāls,

| — | navigācijas statuss, |
| --- | --- |

—

navigācijas statuss,

| — | kuģa vai konvoja veids, |
| --- | --- |

—

kuģa vai konvoja veids,

| — | kuģa vai konvoja izmēri, |
| --- | --- |

—

kuģa vai konvoja izmēri,

| — | iegrime, |
| --- | --- |

—

iegrime,

| — | norāde par bīstamu kravu (zilo konusu skaits atbilstoši ADN), |
| --- | --- |

—

norāde par bīstamu kravu (zilo konusu skaits atbilstoši ADN),

| — | piekrāves stāvoklis (ar kravu / bez kravas), |
| --- | --- |

—

piekrāves stāvoklis (ar kravu / bez kravas),

| — | galamērķis, |
| --- | --- |

—

galamērķis,

| — | paredzamais pienākšanas laiks (ETA) galamērķī, |
| --- | --- |

—

paredzamais pienākšanas laiks (ETA) galamērķī,

| — | uz klāja esošo cilvēku skaits, |
| --- | --- |

—

uz klāja esošo cilvēku skaits,

| — | pozīcija (+ kvalitātes norāde), |
| --- | --- |

—

pozīcija (+ kvalitātes norāde),

| — | ātrums (+ kvalitātes norāde), |
| --- | --- |

—

ātrums (+ kvalitātes norāde),

| — | īstenais kurss (COG) (+ kvalitātes norāde), |
| --- | --- |

—

īstenais kurss (COG) (+ kvalitātes norāde),

| — | azimuts (HDG) (+ kvalitātes norāde), |
| --- | --- |

—

azimuts (HDG) (+ kvalitātes norāde),

| — | griešanās ātrums (ROT), |
| --- | --- |

—

griešanās ātrums (ROT),

| — | informācija par zilo zīmi, |
| --- | --- |

—

informācija par zilo zīmi,

| — | kuģa atrašanās vietas noteikšanas laika zīmogs. |
| --- | --- |

—

kuģa atrašanās vietas noteikšanas laika zīmogs.

Šīs minimālās prasības norāda lietotāja vajadzības un nepieciešamos datus VTT sistēmām iekšzemes navigācijā.

VTT sistēma ir pietiekami elastīga, lai varētu pielāgoties papildu prasībām, kas tiks noteiktas nākotnē.

2.   IEKŠZEMES KUĢOŠANAS LĪDZEKĻU LOKALIZĀCIJAS UN LĪDZSEKOŠANAS FUNKCIJAS

2.1.   Ievads

Šajā iedaļā ir izklāstītas prasības, kas attiecas uz VTT informāciju dažādās RIS pakalpojumu kategorijās. Prasības katrai pakalpojumu kategorijai ir uzskaitītas, raksturojot lietotāju grupas un VTT informācijas lietojumu.

Pārskats par nepieciešamību pēc VTT informācijas ir sniegts 2.1. tabulā šīs iedaļas beigās.

2.2.   Navigācija

Kuģošanas līdzekļu lokalizāciju un līdzsekošanu var izmantot, lai sekmētu aktīvo navigāciju uz klāja. Galvenā lietotāju grupa ir stūrmaņi.

Navigācijas procesu var iedalīt trīs fāzēs:

| a) | vidēja termiņa navigācijas plānošana; |
| --- | --- |

a)

vidēja termiņa navigācijas plānošana;

| b) | īstermiņa navigācijas plānošana; |
| --- | --- |

b)

īstermiņa navigācijas plānošana;

| c) | ļoti īsa termiņa navigācijas plānošana. |
| --- | --- |

c)

ļoti īsa termiņa navigācijas plānošana.

Katrai fāzei ir citas lietotāju prasības.

2.2.1.   Vidēja termiņa navigācijas plānošana

Vidēja termiņa navigācijas plānošana ir navigācijas fāze, kurā kapteinis novēro un analizē satiksmes situāciju no dažām minūtēm līdz vienai stundai uz priekšu un apsver iespējas, kur satikt vai apsteigt citus kuģus vai pabraukt tiem garām.

Nepieciešamā satiksmes aina ir tipiskais skats “ap stūri” un parasti ir ārpus klāja radara diapazona.

Atjaunināšanas intervāls ir atkarīgs no uzdevuma un kuģa situācijas.

2.2.2.   Īstermiņa navigācijas plānošana

Īstermiņa navigācijas plānošana ir lēmuma pieņemšanas fāze navigācijas procesā. Šajā fāzē informācija par satiksmi ir saistīta ar navigācijas procesu, tostarp nepieciešamības gadījumā izvairīšanos no sadursmes. Šī funkcija ir saistīta ar citu kuģu novērošanu sava kuģa tuvākajā apkārtnē.

Faktiskās informācijas par satiksmi apmaiņa notiek nepārtraukti vismaz ik pēc 10 sekundēm. Dažiem maršrutiem iestādes iepriekš var noteikt atjaunināšanas intervālu (maksimāli 2 sekundes).

2.2.3.   Ļoti īsa termiņa navigācijas plānošana

Ļoti īsa termiņa navigācijas plānošana ir navigācijas darbības process. Tajā nekavējoties izpilda iepriekš pieņemtos lēmumus un novēro to sekas. Informācija par satiksmi, kas nepieciešama no citiem kuģiem, it īpaši šajā situācijā ir saistīta ar sava kuģa stāvokli, piemēram, relatīvo pozīciju, relatīvo ātrumu. Šajā fāzē ir jāievēro ļoti precīza informācija.

Tāpēc lokalizācijas un līdzsekošanas informāciju nevar izmantot ļoti īsa termiņa navigācijā.

2.3.   Kuģu satiksmes vadība

Kuģu satiksmes vadību (VTM) veido vismaz šādi elementi:

| a) | kuģu satiksmes dienesti; |
| --- | --- |

a)

kuģu satiksmes dienesti;

| b) | slūžu plānošana un darbība; |
| --- | --- |

b)

slūžu plānošana un darbība;

| c) | tiltu plānošana un darbība. |
| --- | --- |

c)

tiltu plānošana un darbība.

2.3.1.   Kuģu satiksmes dienesti

Kuģu satiksmes dienestu pakalpojumi ir šādi:

| a) | informācijas pakalpojumi; |
| --- | --- |

a)

informācijas pakalpojumi;

| b) | navigācijas atbalsta dienests; |
| --- | --- |

b)

navigācijas atbalsta dienests;

| c) | satiksmes organizēšanas pakalpojums. |
| --- | --- |

c)

satiksmes organizēšanas pakalpojums.

Kuģu satiksmes dienestu (VTS) pakalpojumu lietotāju grupas ir VTS operatori un stūrmaņi.

Lietotāju vajadzības, kas saistītas ar informāciju par satiksmi, ir norādītas 2.3.1.1.–2.3.1.3. punktā.

2.3.1.1.   Informācijas pakalpojums

Informācijas pakalpojumu sniedz, pārraidot informāciju noteiktos laikos un ar noteiktiem intervāliem vai tad, kad VTS to uzskata par nepieciešamu, vai arī pēc kuģa pieprasījuma, un tā var ietvert ziņojumus par citu kuģu pozīciju, identitāti un plāniem, ūdensceļu apstākļiem, laikapstākļiem, bīstamām situācijām vai jebkādiem citiem faktoriem, kas var ietekmēt kuģa pārvietošanos.

Informācijas pakalpojumiem ir vajadzīgs pārskats par satiksmi tīklā vai kuģu ceļa posmā.

Kompetentā iestāde var iepriekš noteikt atjaunināšanas intervālu, ja tas ir vajadzīgs drošai un uzticamai apgabala šķērsošanai.

2.3.1.2.   Navigācijas atbalsta dienests

Navigācijas atbalsta dienests informē stūrmani par apgrūtinātiem navigācijas vai meteoroloģiskajiem apstākļiem un sniedz stūrmanim palīdzību defektu vai nepilnību gadījumā. Šo pakalpojumu parasti sniedz pēc kuģa pieprasījuma vai tad, kad VTS to uzskata par vajadzīgu.

Lai nodotu individuālu informāciju stūrmanim, VTS operatoram vajadzīga aktualizēta un detalizēta satiksmes aina.

Ar faktisko informāciju par satiksmi jāapmainās nepārtraukti (ik pēc 3 sekundēm, gandrīz reāllaikā vai ar citu kompetentās iestādes iepriekš noteiktu atjaunināšanas intervālu).

Pēc VTS operatora pieprasījuma vai īpašos apstākļos jādara pieejama visa cita informācija.

2.3.1.3.   Satiksmes organizēšanas pakalpojums

Satiksmes organizēšanas pakalpojums aptver operatīvo satiksmes vadību un kuģu kustības plānošanu, lai izvairītos no sastrēgumiem un bīstamām situācijām, un tas ir īpaši svarīgs augsta satiksmes blīvuma gadījumos vai ja speciāltransporta kustība var ietekmēt citas satiksmes plūsmu. Šis pakalpojums var ietvert arī satiksmes atļauju sistēmas izveidošanu un darbību vai VTS kuģošanas plānus, vai abus saistībā ar kustības prioritāti, telpas piešķiršanu (piemēram, pietauvošanās vietas, slūžu vieta, kuģošanas maršruti), obligātu ziņošanu par kustību VTS apgabalā, maršrutu un ātruma ierobežojumiem, kas jāievēro, vai citiem atbilstošiem pasākumiem, ko VTS iestāde uzskata par nepieciešamiem.

2.3.2.   Slūžu plānošana un darbība

Ilgtermiņa un vidēja termiņa slūžu plānošanas procesi un slūžu darbības process ir aprakstīti 2.3.2.1.–2.3.2.3. punktā. Galvenās lietotāju grupas ir slūžu operatori, stūrmaņi, kapteiņi un flotes vadītāji.

2.3.2.1.   Ilgtermiņa slūžu plānošana

Ilgtermiņa slūžu plānošanu veic dažas stundas līdz vienu dienu uz priekšu.

Šajā gadījumā informāciju par satiksmi izmanto, lai uzlabotu informāciju par gaidīšanas un caurbraukšanas laikiem slūžās, kuras pamatā sākotnēji ir statistikas informācija.

Paredzamais pienākšanas laiks (ETA) ir pieejams pēc pieprasījuma, un to pārraida, ja novirze no sākotnējā ETA pārsniedz kompetentās iestādes atļauto novirzi. Pieprasīto pienākšanas laiku (RTA) norāda, atbildot uz ETA ziņojumu, vai arī to var nosūtīt no slūžām, lai ierosinātu slūžu aizvēršanas laiku.

2.3.2.2.   Vidēja termiņa slūžu plānošana

Vidēja termiņa slūžu plānošanu veic divus līdz četrus slūžu ciklus uz priekšu.

Šajā gadījumā informāciju par satiksmi izmanto, lai saskaņotu kuģu ienākšanu ar pieejamajiem slūžu cikliem un pēc saplānošanas informētu stūrmaņus par RTA.

ETA ir pieejams pēc pieprasījuma vai arī ar to apmainās, ja novirze no sākotnējā ETA pārsniedz kompetentās iestādes atļauto novirzi. Visa cita informācija ir pieejama vienu reizi pirmā kontakta laikā vai pēc pieprasījuma. RTA norāda, atbildot uz ETA ziņojumu, vai arī to var pārraidīt no slūžas, lai ierosinātu slūžu aizvēršanās laiku.

2.3.2.3.   Slūžu darbība

Slūžu darbības fāzē notiek faktiskais slūžu aizvēršanās process.

Ar faktisko informāciju par satiksmi jāapmainās nepārtraukti vai ar citu kompetentās iestādes iepriekš noteiktu atjaunināšanas intervālu.

Ņemot vērā VTT informācijas precizitāti, tā nav izmantojama īpaši precīzām darbībām, piemēram, slūžu vārtu aizvēršanai.

2.3.3.   Tiltu plānošana un darbība

Vidēja termiņa un īstermiņa tiltu plānošanas procesi un tiltu darbības process ir aprakstīti 2.3.3.1.–2.3.3.3. punktā. Galvenās lietotāju grupas ir tiltu operatori, stūrmaņi, kapteiņi un flotes vadītāji.

2.3.3.1.   Vidēja termiņa tiltu plānošana

Vidēja termiņa tiltu plānošanas process optimizē satiksmes plūsmu, lai tilti kuģu caurbraukšanas laikā būtu atvērti (zaļais vilnis). Plānošana notiek laikam no 15 minūtēm līdz 2 stundām uz priekšu. Laika intervāls ir atkarīgs no vietējiem apstākļiem.

ETA un informācija par pozīciju ir pieejami pēc pieprasījuma, vai arī ar šādu informāciju apmainās, tiklīdz novirze starp atjaunināto ETA un sākotnējo ETA pārsniedz kompetentās iestādes iepriekš noteiktu vērtību. Visa cita informācija ir pieejama vienu reizi pirmā kontakta laikā vai pēc pieprasījuma. RTA norāda, atbildot uz ETA ziņojumu, vai arī to var nosūtīt no tilta, lai ierosinātu caurbraukšanas laiku.

2.3.3.2.   Īstermiņa tiltu plānošana

Lēmumus par īstermiņa tiltu plānošanu pieņem, pamatojoties uz tilta pacelšanas stratēģiju.

Faktiskā satiksmes informācija par pozīciju, ātrumu un virzienu ir pieejama pēc pieprasījuma, vai arī ar to apmainās ar kompetentās iestādes iepriekš noteiktu atjaunināšanas intervālu, piemēram, ik pēc 5 minūtēm. ETA un informācija par pozīciju ir pieejami pēc pieprasījuma, vai arī šādu informāciju pārraida, tiklīdz novirze starp atjaunināto ETA un sākotnējo ETA pārsniedz kompetentās iestādes iepriekš noteiktu vērtību. Visa cita informācija ir pieejama vienu reizi pirmā kontakta laikā vai pēc pieprasījuma. RTA norāda, atbildot uz ETA ziņojumu, vai arī to var nosūtīt no tilta, lai ierosinātu caurbraukšanas laiku.

2.3.3.3.   Tiltu darbība

Tiltu darbības fāzē notiek tilta faktiskā pacelšana un kuģa caurbraukšana.

Ar faktisko informāciju par satiksmi jāapmainās nepārtraukti vai ar citu kompetentās iestādes noteiktu atjaunināšanas intervālu.

Ņemot vērā VTT informācijas precizitāti, tā nav izmantojama īpaši precīzām darbībām, piemēram, tiltu pacelšanai vai nolaišanai.

2.4.   Katastrofu seku novēršana

Katastrofu seku novēršana šajā kontekstā attiecas uz represīviem pasākumiem – rīcību faktisku negadījumu gadījumā un palīdzības sniegšanu ārkārtas situācijās. Galvenās lietotāju grupas ir katastrofu centru operatori, VTS operatori, stūrmaņi, kapteiņi un kompetentās iestādes.

Ja noticis negadījums, informāciju par satiksmi var pārraidīt automātiski vai arī atbildīgā organizācija prasa attiecīgo informāciju.

2.5.   Transporta vadība

Transporta vadību (TS) iedala šādās četrās darbībās:

| a) | reisa plānošana; |
| --- | --- |

a)

reisa plānošana;

| b) | transporta loģistika; |
| --- | --- |

b)

transporta loģistika;

| c) | ostas un termināļa vadība; |
| --- | --- |

c)

ostas un termināļa vadība;

| d) | kravu un flotes vadība. |
| --- | --- |

d)

kravu un flotes vadība.

Galvenās lietotāju grupas ir kapteiņi, kravu brokeri, flotes vadītāji, nosūtītāji, saņēmēji, ekspeditori, ostas iestādes, termināļu operatori, slūžu operatori un tiltu operatori.

2.5.1.   Reisu plānošana

Reisu plānošana šajā kontekstā attiecas uz plānošanu ceļā. Reisa laikā kapteinis kontrolē sākotnējo reisa plānu.

2.5.2.   Transporta loģistika

Transporta loģistika ietver transporta organizēšanu, plānošanu, izpildi un kontroli.

Visa informācija par satiksmi ir nepieciešama pēc kuģa īpašnieka vai loģistikā iesaistīto personu pieprasījuma.

2.5.3.   Multimodālā transporta ostas un termināļa vadība

Multimodālā transporta ostas un termināļa vadība plāno resursus ostās un termināļos.

Termināļa un ostas vadītājs pieprasa informāciju par satiksmi vai piekrīt, ka iepriekš noteiktās situācijās informāciju par satiksmi nosūta automātiski.

2.5.4.   Kravu un flotes vadība

Kravu un flotes vadība plāno un optimizē kuģu izmantošanu, organizē kravas un transportu.

Nosūtītājs vai kuģa īpašnieks pieprasa informāciju par satiksmi, vai arī tā tiek nosūtīta iepriekš noteiktās situācijās.

2.6.   Izpilde

Izpildes uzdevums aptver tikai bīstamu preču pārvadājumu pakalpojumus, imigrācijas kontroli un muitu. Galvenās lietotāju grupas ir muita, kompetentās iestādes un kapteiņi.

Ar informāciju par satiksmi apmainās ar attiecīgajām iestādēm. Informācijas apmaiņa notiek pēc pieprasījuma vai fiksētos iepriekš noteiktos punktos, vai atbildīgās iestādes noteiktos īpašos apstākļos.

2.7.   Ūdensceļu nodokļi un ostu infrastruktūru maksas

Dažādās vietās Savienībā par ūdensceļu un ostu izmantošanu iekasē maksu. Galvenās lietotāju grupas ir kompetentās iestādes, kapteiņi, flotes vadītāji, ūdensceļu iestādes un ostas iestādes.

Ar informāciju par satiksmi apmainās pēc pieprasījuma vai kompetentās ūdensceļu vai ostas iestādes noteiktos fiksētos punktos.

2.8.   Vajadzīgā informācija

2.1. tabulā ir sniegts pārskats par dažādajiem dienestiem vajadzīgo informāciju.

2.1. tabula

Vajadzīgās informācijas pārskats

| | Identifikācija | Nosaukums | Izsaukuma signāls | Navigācijas statuss | Veids | Izmēri | Iegrime | Bīstama krava | Piekrāves stāvoklis | Galamērķis | ETA galamērķī | Personu skaits | Pozīcija un laiks | Ātrums | Kurss/virziens | Azimuts | Griešanās ātrums | Zilā zīme | Cita informācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Navigācija – vidējā termiņā | X | X | | X | X | X | | X | X | X | | | X | X | X | | | X | |
| Navigācija – īstermiņā | X | X | | X | X | X | | X | X | X | | | X | X | X | X | | X | |
| Navigācija – ļoti īsā termiņā | VTT pašlaik neatbilst prasībām. |
| VTM – VTS pakalpojumi | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | | X | |
| VTM – slūžu darbība | X | X | | X | X | | X | X | | | | | X | | X | | | | Virsūdens augstums |
| VTM – slūžu plānošana | X | X | | X | X | X | X | X | | | | | X | X | X | | | | Asistējošo velkoņu skaits, virsūdens augstums, ETA/RTA |
| VTM – tiltu darbība | X | X | | | X | X | | | | | | | X | X | X | | | | Virsūdens augstums |
| VTM – tiltu plānošana | X | X | | X | X | X | | | | | | | X | X | X | | | | Virsūdens augstums, ETA/RTA |
| Katastrofu seku novēršana | X | X | | | X | | | X | X | X | | X | X | | X | | | | |
| TM – reisu plānošana | X | X | | | | X | X | | X | X | | | X | X | | | | | Virsūdens augstums, ETA/RTA |
| TM – transporta loģistika | X | X | | | | | | | | | X | | X | | X | | | | |
| TM – ostas un termināļa vadība | X | X | | X | X | X | | X | X | | | | X | | X | | | | ETA/RTA |
| TM – kravu un flotes vadība | X | X | | X | | | X | | X | X | | | X | | X | | | | ETA/RTA |
| Izpilde | X | X | | X | X | | | X | | X | X | X | X | | X | | | | |
| Ūdensceļu un ostu infrastruktūru maksas | X | X | | | X | X | X | | | X | | | X | | | | | | |

Identifikācija

Nosaukums

Izsaukuma signāls

Navigācijas statuss

Veids

Izmēri

Iegrime

Bīstama krava

Piekrāves stāvoklis

Galamērķis

ETA galamērķī

Personu skaits

Pozīcija un laiks

Ātrums

Kurss/virziens

Azimuts

Griešanās ātrums

Zilā zīme

Cita informācija

Navigācija – vidējā termiņā

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Navigācija – īstermiņā

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Navigācija – ļoti īsā termiņā

VTT pašlaik neatbilst prasībām.

VTM – VTS pakalpojumi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

VTM – slūžu darbība

X

X

X

X

X

X

X

X

Virsūdens augstums

VTM – slūžu plānošana

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Asistējošo velkoņu skaits, virsūdens augstums, ETA/RTA

VTM – tiltu darbība

X

X

X

X

X

X

X

Virsūdens augstums

VTM – tiltu plānošana

X

X

X

X

X

X

X

X

Virsūdens augstums, ETA/RTA

Katastrofu seku novēršana

X

X

X

X

X

X

X

X

X

TM – reisu plānošana

X

X

X

X

X

X

X

X

Virsūdens augstums, ETA/RTA

TM – transporta loģistika

X

X

X

X

X

TM – ostas un termināļa vadība

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ETA/RTA

TM – kravu un flotes vadība

X

X

X

X

X

X

X

X

ETA/RTA

Izpilde

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ūdensceļu un ostu infrastruktūru maksas

X

X

X

X

X

X

X

3.   IEKŠZEMES AIS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA

3.1.   Ievads

SJO ir ieviesusi automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) izmantošanu jūras navigācijā – visiem SOLAS konvencijas V nodaļā minētajiem jūras kuģiem starptautiskajos reisos kopš 2004. gada beigām jābūt aprīkotiem ar AIS A klases pārvietojamajām stacijām.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK (4) ir izveidota Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēma jūras kuģiem, kuri pārvadā bīstamas vai piesārņojošas kravas un izmanto AIS kuģu ziņošanai un uzraudzībai.

AIS uzskata par piemērotu risinājumu automātiskai identifikācijai un kuģošanas līdzekļu lokalizācijai un līdzsekošanai iekšzemes navigācijā. AIS darbība reālā laikā un pasaules standartu un vadlīniju pieejamība ir īpaši nozīmīga ar drošību saistītos lietojumos.

Lai apmierinātu iekšzemes navigācijas īpašās vajadzības, AIS ir tālāk jāpārveido saskaņā ar tā saucamo iekšzemes AIS tehnisko specifikāciju, tai pašā laikā saglabājot pilnīgu savietojamību ar jūras AIS un jau pastāvošajiem iekšzemes navigācijas standartiem un tehniskajām specifikācijām.

Tā kā iekšzemes AIS ir savietojama ar jūras AIS, ir iespējama tieša datu apmaiņa starp jūras un iekšzemes kuģiem jauktas satiksmes apgabalos.

AIS:

| — | ir sistēma, ko SJO ieviesa, lai veicinātu jūras navigācijas drošību; obligāti jābūt uz visiem kuģiem saskaņā ar SOLAS konvencijas V nodaļu, |
| --- | --- |

—

ir sistēma, ko SJO ieviesa, lai veicinātu jūras navigācijas drošību; obligāti jābūt uz visiem kuģiem saskaņā ar SOLAS konvencijas V nodaļu,

| — | darbojas tiešā veidā režīmā kuģis–kuģis, kā arī režīmā kuģis–krasts, krasts–kuģis, |
| --- | --- |

—

darbojas tiešā veidā režīmā kuģis–kuģis, kā arī režīmā kuģis–krasts, krasts–kuģis,

| — | ir drošības sistēma ar augstām prasībām attiecībā uz pieejamību, nepārtrauktību un uzticamību, |
| --- | --- |

—

ir drošības sistēma ar augstām prasībām attiecībā uz pieejamību, nepārtrauktību un uzticamību,

| — | ir reāllaika sistēma, pateicoties tiešai datu apmaiņai starp kuģiem, |
| --- | --- |

—

ir reāllaika sistēma, pateicoties tiešai datu apmaiņai starp kuģiem,

| — | ir sistēma, kas darbojas autonomi bez galvenās stacijas. Nav nepieciešama centrālā kontroles sistēma, |
| --- | --- |

—

ir sistēma, kas darbojas autonomi bez galvenās stacijas. Nav nepieciešama centrālā kontroles sistēma,

| — | ir balstīta uz starptautiskiem standartiem un procedūrām saskaņā ar SOLAS konvencijas V nodaļu, |
| --- | --- |

—

ir balstīta uz starptautiskiem standartiem un procedūrām saskaņā ar SOLAS konvencijas V nodaļu,

| — | ir sistēma, kas pēc sertifikācijas procedūras ir saņēmusi tipa apstiprinājumu, un paredzēta navigācijas drošības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

ir sistēma, kas pēc sertifikācijas procedūras ir saņēmusi tipa apstiprinājumu, un paredzēta navigācijas drošības uzlabošanai,

| — | ir savietojama ar sistēmām visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

ir savietojama ar sistēmām visā pasaulē.

Šīs iedaļas mērķis ir noteikt visas nepieciešamās tehniskās prasības, grozījumus un paplašinājumus esošajām AIS A klases pārvietojamajām stacijām, lai izveidotu iekšzemes AIS pārvietojamo staciju izmantošanai iekšzemes navigācijā.

3.2.   Darbības joma

Automātiskās identifikācijas sistēma (AIS) ir uz kuģa novietota radio datu sistēma, kas nodrošina statisku, dinamisku un ar reisu saistītu kuģa datu apmaiņu starp aprīkotiem kuģiem un starp aprīkotiem kuģiem un krasta stacijām. Kuģa AIS stacijas ar regulāriem intervāliem pārraida datus par kuģa identitāti, pozīciju un citus datus. Saņemot pārraidītos datus, radiosakaru darbības diapazonā esošās kuģu vai krasta AIS stacijas var automātiski noteikt ar AIS aprīkoto kuģu atrašanās vietu, tos identificēt un izsekot uz tāda atbilstoša ekrāna kā radars vai elektronisko karšu attēlošanas sistēmas, piemēram, iekšzemes elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēma (iekšzemes ECDIS), kā definēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 909/2013 (5). AIS ir paredzēta, lai uzlabotu navigācijas drošību lietojumā no kuģa uz kuģi, novērošanu (VTS), kuģošanas līdzekļu lokalizāciju un līdzsekošanu un atbalsta sniegšanu katastrofu seku novēršanā.

Ir šādi AIS pārvietojamo staciju veidi:

| a) | A klases pārvietojamās stacijas, ko izmanto visi jūras kuģi, uz kuriem attiecas SOLAS konvencijas V nodaļā noteiktās pārvadājumu prasības; |
| --- | --- |

a)

A klases pārvietojamās stacijas, ko izmanto visi jūras kuģi, uz kuriem attiecas SOLAS konvencijas V nodaļā noteiktās pārvadājumu prasības;

| b) | iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas, kas pilda visas A klases stacijas funkcijas VHF datu posma līmenī, bet kam ir atšķirīgas papildu funkcijas un kas paredzētas izmantošanai uz iekšzemes kuģiem; |
| --- | --- |

b)

iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas, kas pilda visas A klases stacijas funkcijas VHF datu posma līmenī, bet kam ir atšķirīgas papildu funkcijas un kas paredzētas izmantošanai uz iekšzemes kuģiem;

| c) | B klases SO/CS pārvietojamās stacijas ar ierobežotām funkcijām, ko var izmantot kuģi, uz kuriem neattiecas pārvadājumu prasības, ko attiecina uz A klases vai iekšzemes AIS pārvietojamajām stacijām; |
| --- | --- |

c)

B klases SO/CS pārvietojamās stacijas ar ierobežotām funkcijām, ko var izmantot kuģi, uz kuriem neattiecas pārvadājumu prasības, ko attiecina uz A klases vai iekšzemes AIS pārvietojamajām stacijām;

| d) | AIS krasta stacijas, tostarp AIS bāzes stacijas un AIS retranslācijas stacijas. |
| --- | --- |

d)

AIS krasta stacijas, tostarp AIS bāzes stacijas un AIS retranslācijas stacijas.

Izšķir šādus darbības režīmus:

| a) | kuģa–kuģa darbība – visi kuģi, kas aprīkoti ar AIS, var saņemt statisko un dinamisko informāciju no visiem pārējiem ar AIS aprīkotajiem kuģiem, kas atrodas radiosakaru darbības diapazonā; |
| --- | --- |

a)

kuģa–kuģa darbība – visi kuģi, kas aprīkoti ar AIS, var saņemt statisko un dinamisko informāciju no visiem pārējiem ar AIS aprīkotajiem kuģiem, kas atrodas radiosakaru darbības diapazonā;

| b) | kuģa–krasta darbība – no kuģiem, kas aprīkoti ar AIS, datus var saņemt arī AIS krasta stacijas, kas ir savienotas ar RIS centru, kurā var ģenerēt satiksmes ainu (taktiskā satiksmes aina un/vai stratēģiskā satiksmes aina); |
| --- | --- |

b)

kuģa–krasta darbība – no kuģiem, kas aprīkoti ar AIS, datus var saņemt arī AIS krasta stacijas, kas ir savienotas ar RIS centru, kurā var ģenerēt satiksmes ainu (taktiskā satiksmes aina un/vai stratēģiskā satiksmes aina);

| c) | krasta–kuģa darbība – var pārraidīt ar reisu un drošību saistītus datus no krasta uz kuģi. |
| --- | --- |

c)

krasta–kuģa darbība – var pārraidīt ar reisu un drošību saistītus datus no krasta uz kuģi.

AIS ir raksturīgs autonoms darbības veids – tā izmanto pašorganizēto laikdales daudzpiekļuvi (SOTDMA) bez galvenās stacijas. Radio protokols ir izveidots tā, lai kuģu stacijas darbotos patstāvīgi pašorganizētā veidā, apmainoties ar savienojuma piekļuves parametriem. Laiks ir sadalīts 1 minūtes kadros ar 2 250 laika nišām katrā radio kanālā, kas ir sinhronizētas pēc GNSS UTC laika. Katrs dalībnieks izveido pieeju radio kanālam, izvēloties brīvās laika nišas un ņemot vērā to, kā citas stacijas izmantos laika nišas nākotnē. Nišu piešķiršanu nav nepieciešams kontrolēt centralizēti.

Iekšzemes AIS pārvietojamo staciju parasti veido šādi elementi:

| a) | VHF raiduztvērējs (1 raidītājs, 2 uztvērēji); |
| --- | --- |

a)

VHF raiduztvērējs (1 raidītājs, 2 uztvērēji);

| b) | GNSS uztvērējs; |
| --- | --- |

b)

GNSS uztvērējs;

| c) | datu apstrādātājs. |
| --- | --- |

c)

datu apstrādātājs.

Universālā kuģa AIS, kā to definējušas SJO, ITU un IEC un ko iesaka izmantot iekšzemes navigācijā, izmanto SOTDMA VHF jūras mobilajā joslā. AIS darbojas starptautiski iedalītās VHF frekvencēs AIS 1 (161,975 MHz) un AIS 2 (162,025 MHz), un to var pārslēgt uz citām frekvencēm VHF jūras mobilajā joslā.

Lai AIS atbilstu īpašajām iekšzemes navigācijas prasībām, tā ir tālāk jāpārveido tā saucamajā iekšzemes AIS, saglabājot savietojamību ar jūras AIS.

Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmas iekšzemes navigācijā ir savietojamas ar AIS A klases pārvietojamajām stacijām, kā tās definējusi SJO. Tāpēc iekšzemes AIS ziņojumiem jāspēj sniegt šādu veidu informāciju:

| a) | statisko informāciju, piemēram, kuģa oficiālo numuru, kuģa izsaukuma signālu, kuģa nosaukumu, kuģa veidu; |
| --- | --- |

a)

statisko informāciju, piemēram, kuģa oficiālo numuru, kuģa izsaukuma signālu, kuģa nosaukumu, kuģa veidu;

| b) | dinamisko informāciju, piemēram, kuģa pozīciju ar norādi uz precizitāti un integritātes statusu; |
| --- | --- |

b)

dinamisko informāciju, piemēram, kuģa pozīciju ar norādi uz precizitāti un integritātes statusu;

| c) | informāciju par reisu, piemēram, konvoja garumu un platumu, bīstamu kravu uz klāja; |
| --- | --- |

c)

informāciju par reisu, piemēram, konvoja garumu un platumu, bīstamu kravu uz klāja;

| d) | informāciju par iekšzemes navigāciju, piemēram, zilo konusu / gaismu skaitu saskaņā ar ADN vai ETA slūžās / pie tilta / terminālī / uz robežas. |
| --- | --- |

d)

informāciju par iekšzemes navigāciju, piemēram, zilo konusu / gaismu skaitu saskaņā ar ADN vai ETA slūžās / pie tilta / terminālī / uz robežas.

Kuģiem kustībā dinamiskās informācijas atjaunināšanas intervāls taktiskajā līmenī ir no 2 līdz 10 sekundēm. Noenkurotiem kuģiem ieteicamais atjaunināšanas intervāls ir vairākas minūtes, vai arī atjaunināšana notiek, kad mainās informācija.

Iekšzemes AIS pārvietojamā stacija neaizstāj, bet papildina tādus navigācijas pakalpojumus kā mērķa izsekošana ar radaru un VTS. Iekšzemes AIS pārvietojamā stacija papildina navigācijas informāciju – tās pievienotā vērtība ir tas, ka tā nodrošina līdzekļus ar iekšzemes AIS aprīkotu kuģošanas līdzekļu novērošanai un lokalizācijai. Pozīcijas precizitāte, ko iegūst no iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas, izmantojot iekšējo (nekoriģēto) GNSS, parasti ir vairāk nekā 10 metri. Kad pozīciju koriģē, izmantojot DGNSS no jūras bāku diferenciālās korekcijas pakalpojuma, AIS 17. ziņojumu vai EGNOS (SBAS), precizitāte parasti ir mazāk nekā 5 metri. Atšķirīgo īpašību dēļ iekšzemes AIS pārvietojamā stacija un radars viens otru papildina.

3.3.   Prasības

3.3.1.   Vispārīgas prasības

Iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas pamatā ir AIS A klases pārvietojamā stacija saskaņā ar SOLAS konvenciju.

Iekšzemes AIS pārvietojamā stacija aptver AIS A klases pārvietojamo staciju galvenās funkcijas, bet ņemot vērā iekšzemes navigācijas īpašās prasības.

Iekšzemes AIS ir savietojama ar jūras AIS un nodrošina tiešu datu apmaiņu starp jūras un iekšzemes kuģiem jauktas satiksmes apgabalā.

Prasības, kas noteiktas 3.3.–3.5. punktā, papildina prasības, kuras attiecas uz iekšzemes AIS, kas atšķiras no AIS A klases pārvietojamajām stacijām.

Iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas projektēšanā ņem vērā Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas standarta tehniskos precizējumus.

Pārraides jaudas noklusējuma iestatījums ir liela jauda, un to iestata uz zemu jaudu tikai tad, ja šādu rīkojumu dod kompetentā iestāde.

3.3.2.   Informācijas saturs

Ar iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas starpniecību pārraida tikai informāciju par lokalizāciju, līdzsekošanu un drošību.

Informācijas saturu, kas noteikts 3.3.2.1.–3.3.2.5. punktā, veido tā, lai to varētu nosūtīt no iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas bez vajadzības izmantot ārēju lietojumprogrammu.

Iekšzemes AIS ziņojumi satur šādu informāciju (ar “*” apzīmētie punkti atšķiras no jūras kuģu sistēmas).

3.3.2.1.   Statiskā informācija par kuģi

Statiskajai informācijai par iekšzemes kuģiem ir tādi paši parametri un struktūra kā AIS A klases pārvietojamajās stacijās, ciktāl piemērojams. Iekšzemes parametru pārveidošana par jūras parametriem notiek automātiski, ja tas ir iespējams. Neizmantotos parametru laukos uzstāda ziņojumu “nav pieejams”.

Pievieno statisko informāciju par kuģi, kas īpaši attiecas uz iekšzemes satiksmi.

Statisko informāciju par kuģi pārraida autonomi no kuģa vai pēc pieprasījuma.

| Lietotāja identifikators (MMSI) | Visos ziņojumos |
| --- | --- |
| Kuģa nosaukums | AIS 5. ziņojums |
| Kuģa izsaukuma signāls | AIS 5. ziņojums |
| SJO numurs | AIS 5. ziņojums (nav pieejams iekšzemes kuģiem) |
| Kuģa/konvoja un kravas veids* | AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Kopējais garums (ar precizitāti līdz decimetram)* | AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Kopējais platums (ar precizitāti līdz decimetram)* | AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Unikālais Eiropas kuģa identifikācijas numurs (ENI) | Iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Paziņotās kuģa pozīcijas atskaites punkts (antenas novietojums)* | AIS 5. ziņojums |

Lietotāja identifikators (MMSI)

Visos ziņojumos

Kuģa nosaukums

AIS 5. ziņojums

Kuģa izsaukuma signāls

AIS 5. ziņojums

SJO numurs

AIS 5. ziņojums (nav pieejams iekšzemes kuģiem)

Kuģa/konvoja un kravas veids*

AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10

Kopējais garums (ar precizitāti līdz decimetram)*

AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10

Kopējais platums (ar precizitāti līdz decimetram)*

AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10

Unikālais Eiropas kuģa identifikācijas numurs (ENI)

Iekšzemes ziņojums FI 10

Paziņotās kuģa pozīcijas atskaites punkts (antenas novietojums)*

AIS 5. ziņojums

3.3.2.2.   Dinamiskā informācija par kuģi

Dinamiskajai informācijai par iekšzemes kuģiem ir tādi paši parametri un struktūra kā AIS A klases pārvietojamajās stacijās, ciktāl piemērojams. Neizmantotos parametru laukos uzstāda ziņojumu “nav pieejams”.

Pievieno dinamisko informāciju par kuģi, kas īpaši attiecas uz iekšzemes satiksmi.

Dinamisko informāciju par kuģi pārraida autonomi no kuģa vai pēc pieprasījuma.

| Pozīcija saskaņā ar Pasaules ģeodēzisko sistēmu 1984 (WGS 84) | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| --- | --- |
| Ātrums attiecībā pret zemi (SOG) | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Īstenais kurss (COG) | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Azimuts (HDG) | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Griešanās ātrums (ROT) | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Pozīcijas precizitāte (GNSS/DGNSS) | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces laiks | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Navigācijas statuss | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Zilās zīmes statuss* | AIS 1., 2. un 3. ziņojums |
| Kvalitāte informācijai par ātrumu | Iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Kvalitāte informācijai par kursu | Iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Kvalitāte informācijai par azimutu | Iekšzemes ziņojums FI 10 |

Pozīcija saskaņā ar Pasaules ģeodēzisko sistēmu 1984 (WGS 84)

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Ātrums attiecībā pret zemi (SOG)

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Īstenais kurss (COG)

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Azimuts (HDG)

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Griešanās ātrums (ROT)

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Pozīcijas precizitāte (GNSS/DGNSS)

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces laiks

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Navigācijas statuss

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Zilās zīmes statuss*

AIS 1., 2. un 3. ziņojums

Kvalitāte informācijai par ātrumu

Iekšzemes ziņojums FI 10

Kvalitāte informācijai par kursu

Iekšzemes ziņojums FI 10

Kvalitāte informācijai par azimutu

Iekšzemes ziņojums FI 10

3.3.2.3.   Informācija par kuģa reisu

Informācijai par iekšzemes kuģu reisiem ir tādi paši parametri un struktūra kā AIS A klases pārvietojamajās stacijās, ciktāl piemērojams. Neizmantotos parametru laukos uzstāda ziņojumu “nav pieejams”.

Pievieno ar reisu saistītu informāciju par kuģi, kas īpaši attiecas uz iekšzemes satiksmi.

Informāciju par kuģa reisu pārraida autonomi no kuģa vai pēc pieprasījuma.

| Galamērķis (ISRS dislokācijas kods) | AIS 5. ziņojums |
| --- | --- |
| Bīstamas kravas kategorija | AIS 5. ziņojums |
| ETA | AIS 5. ziņojums |
| Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime* | AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Norāde par bīstamu kravu | Iekšzemes ziņojums FI 10 |
| Kuģis ar kravu / bez kravas | Iekšzemes ziņojums FI 10 |

Galamērķis (ISRS dislokācijas kods)

AIS 5. ziņojums

Bīstamas kravas kategorija

AIS 5. ziņojums

ETA

AIS 5. ziņojums

Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime*

AIS 5. ziņojums + iekšzemes ziņojums FI 10

Norāde par bīstamu kravu

Iekšzemes ziņojums FI 10

Kuģis ar kravu / bez kravas

Iekšzemes ziņojums FI 10

3.3.2.4.   Cilvēku skaits uz klāja

Cilvēku skaitu uz klāja pārraida kā apraides ziņojumu vai kā adresētu ziņojumu no kuģa uz krastu pēc pieprasījuma vai vajadzības.

| Komandas locekļu skaits uz klāja | Iekšzemes ziņojums FI 55 |
| --- | --- |
| Pasažieru skaits uz klāja | Iekšzemes ziņojums FI 55 |
| Kuģa apkalpes locekļu skaits uz klāja | Iekšzemes ziņojums FI 55 |

Komandas locekļu skaits uz klāja

Iekšzemes ziņojums FI 55

Pasažieru skaits uz klāja

Iekšzemes ziņojums FI 55

Kuģa apkalpes locekļu skaits uz klāja

Iekšzemes ziņojums FI 55

3.3.2.5.   Ziņojumi par drošību

Ziņojumus par drošību (t. i., teksta ziņojumus) pārraida pēc pieprasījuma kā apraides vai adresētus ziņojumus.

| Adresēts ziņojums par drošību | AIS 12. ziņojums |
| --- | --- |
| Apraides ziņojums par drošību | AIS 14. ziņojums |

Adresēts ziņojums par drošību

AIS 12. ziņojums

Apraides ziņojums par drošību

AIS 14. ziņojums

3.3.3.   Informācijas pārraides intervāls

Dažādu veidu iekšzemes AIS ziņojumu informāciju pārraida ar dažādiem pārraides intervāliem.

Kuģiem kustībā iekšzemes ūdensceļu apgabalos dinamiskās informācijas pārraides intervālu var pārslēgt starp autonomo režīmu un piešķirto režīmu. Piešķirtajā režīmā pārraides intervālu var samazināt līdz 2 sekundēm. Pārraides režīmam jābūt pārslēdzamam no AIS bāzes stacijas (ar AIS 23. ziņojumu grupas uzdevumam vai 16. ziņojumu individuālam uzdevumam) un ar komandām no ārējām klāja sistēmām, izmantojot IEC 61162 saskarni, kā definēts B papildinājumā.

Statisko informāciju un informāciju par reisu pārraida ar 6 minūšu intervālu, pēc pieprasījuma vai kad informācija mainās.

Piemēro šādus pārraides intervālus.

| Statiskā informācija par kuģi: | ik pēc 6 minūtēm, pēc pieprasījuma vai kad dati mainījušies |
| --- | --- |
| Dinamiskā informācija par kuģi: | atkarīgs no navigācijas statusa un kuģa darbības režīma – autonomais (noklusējuma) režīms vai piešķirtais režīms; sk. 3.1. tabulu |
| Informācija par kuģa reisu: | ik pēc 6 minūtēm, pēc pieprasījuma vai kad dati mainījušies |
| Cilvēku skaits uz klāja: | pēc vajadzības vai pēc pieprasījuma |
| Ziņojumi par drošību: | pēc vajadzības |
| Lietojuma īpašie ziņojumi: | pēc vajadzības (nosaka kompetentā iestāde) |

Statiskā informācija par kuģi:

ik pēc 6 minūtēm, pēc pieprasījuma vai kad dati mainījušies

Dinamiskā informācija par kuģi:

atkarīgs no navigācijas statusa un kuģa darbības režīma – autonomais (noklusējuma) režīms vai piešķirtais režīms; sk. 3.1. tabulu

Informācija par kuģa reisu:

ik pēc 6 minūtēm, pēc pieprasījuma vai kad dati mainījušies

Cilvēku skaits uz klāja:

pēc vajadzības vai pēc pieprasījuma

Ziņojumi par drošību:

pēc vajadzības

Lietojuma īpašie ziņojumi:

pēc vajadzības (nosaka kompetentā iestāde)

3.1. tabula

Dinamiskā informācija par kuģi: atjaunināšanas intervāls

| Dinamiskie kuģa apstākļi | Nominālais pārraides intervāls |
| --- | --- |
| Kuģa statuss “noenkurots” un ātrums līdz 3 mezgliem | 3 minūtes (6) |
| Kuģa statuss “noenkurots” un ātrums virs 3 mezgliem | 10 sekundes (6) |
| Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā un pārvietojas ar ātrumu 0–14 mezgli | 10 sekundes (6) |
| Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā, pārvietojas ar ātrumu 0–14 mezgli un maina kursu | 3 1/3 sekundes (6) |
| Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā un pārvietojas ar ātrumu 14–23 mezgli | 6 sekundes (6) |
| Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā, pārvietojas ar ātrumu 14–23 mezgli un maina kursu | 2 sekundes |
| Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā un pārvietojas ar ātrumu virs 23 mezgliem | 2 sekundes |
| Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā, pārvietojas ar ātrumu virs 23 mezgliem un maina kursu | 2 sekundes |
| Kuģis, kas darbojas piešķirtajā režīmā (7) | Piešķirts, no 2 sekundēm līdz 10 sekundēm |

Dinamiskie kuģa apstākļi

Nominālais pārraides intervāls

Kuģa statuss “noenkurots” un ātrums līdz 3 mezgliem

3 minūtes (6)

Kuģa statuss “noenkurots” un ātrums virs 3 mezgliem

10 sekundes (6)

Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā un pārvietojas ar ātrumu 0–14 mezgli

10 sekundes (6)

Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā, pārvietojas ar ātrumu 0–14 mezgli un maina kursu

3 1/3 sekundes (6)

Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā un pārvietojas ar ātrumu 14–23 mezgli

6 sekundes (6)

Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā, pārvietojas ar ātrumu 14–23 mezgli un maina kursu

2 sekundes

Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā un pārvietojas ar ātrumu virs 23 mezgliem

2 sekundes

Kuģis, kas darbojas autonomajā režīmā, pārvietojas ar ātrumu virs 23 mezgliem un maina kursu

2 sekundes

Kuģis, kas darbojas piešķirtajā režīmā (7)

Piešķirts, no 2 sekundēm līdz 10 sekundēm

3.3.4.   Tehnoloģijas platforma

Platforma iekšzemes AIS pārvietojamajai stacijai ir AIS A klases pārvietojamā stacija.

Iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas tehniskā risinājuma pamatā ir tie paši tehniskie standarti kā AIS A klases pārvietojamajām stacijām (Ieteikums ITU-R M.1371 un starptautiskais standarts IEC 61993-2).

3.3.5.   Savietojamība ar AIS A klases pārvietojamajām stacijām

Iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas atbilst AIS A klases pārvietojamajām stacijām un spēj uztvert un apstrādāt visus AIS ziņojumus (saskaņā ar Ieteikumu ITU-R M.1371 un Starptautiskās Jūras navigācijas līdzekļu un bāku asociācijas (IALA) tehniskajiem skaidrojumiem par Ieteikumu ITU-R M.1371) papildus ziņojumiem, kas definēti 3.4. punktā.

3.3.6.   Unikālais identifikators

Lai garantētu savietojamību ar jūras kuģiem, Jūras mobilā dienesta identifikācijas (MMSI) numuru izmanto kā unikālu stacijas identifikatoru (radioiekārtu identifikatoru) iekšzemes AIS pārvietojamajām stacijām.

3.3.7.   Lietojuma prasības

Informāciju, kas minēta 3.3.2. punktā, ievada, uzglabā un parāda tieši iekšzemes AIS pārvietojamajā stacijā.

Iekšzemes AIS pārvietojamā stacija papildus spēj saglabāt arī iekšzemes īpašos statiskos datus iekšējā atmiņā, lai pasargātu informāciju, ja iekārta paliek bez strāvas padeves.

Nepieciešamo datu pārveidi iekšzemes AIS informācijas satura parādīšanai minimālistiskā displejā ar tastatūru (MKD) (piemēram, mezglu pārrēķināšanu km/h) vai informācijas par iekšzemes kuģu veidiem ievadīšanai un parādīšanai MKD veic tieši iekšzemes AIS pārvietojamajā stacijā.

Lietojuma īpašie ziņojumi (ASM) būtu jāievada/jāparāda, izmantojot ārēju lietojumprogrammu, izņemot iekšzemes AIS ASM DAC = 200 FI = 10 (iekšzemes kuģa statiskie dati un dati par reisu) un DAC = 200 FI = 55 (cilvēku skaits uz klāja iekšzemē), ko īsteno tieši iekšzemes AIS pārvietojamajā stacijā.

Iekšzemes īpašo datu ieprogrammēšanai AIS uztvērējraidītājā izmanto ciparsaskarnes frāzes, kas noteiktas B papildinājumā.

Iekšzemes AIS pārvietojamā stacija nodrošina vismaz ārēju saskarni DGNSS korekciju un integritātes informācijas ievadīšanai saskaņā ar Jūras pakalpojumu radiotehniskās komisijas 104. īpašās komitejas noteikumiem par DGNSS.

3.3.8.   Tipa apstiprinājums

Iekšzemes AIS pārvietojamajai stacijai veic tipa apstiprināšanu, lai nodrošinātu atbilstību šīm tehniskajām specifikācijām.

3.4.   Grozījumi protokolā attiecībā uz iekšzemes AIS pārvietojamo staciju

Pēc Ieteikumā ITU-R M.1371 ieviestajām izmaiņām ir kļuvis iespējams vairākos parametros izmantot jaunus statusa kodus. Tas nekaitē AIS darbībai, tomēr pastāv iespēja, ka iekārtās, kuru pamatā ir standarta iepriekšējās pārskatītās versijas, tiks parādīti neatpazīti statusa kodi.

3.4.1.   3.2. tabula. Pozīcijas ziņojums

3.2. tabula

Pozīcijas ziņojums

| Parametrs | Bitu skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Ziņojuma ID | 6 | 1., 2. vai 3. ziņojuma identifikators |
| Atkārtojuma indikators | 2 | Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu viens ziņojums ir atkārtots
  0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot |
| Lietotāja ID (MMSI) | 30 | MMSI numurs |
| Navigācijas statuss | 4 | 0 = ceļā ar darbojošos dzinēju; 1 = noenkurots; 2 = izslēgtas manevrēšanas spējas; 3 = ierobežotas manevrēšanas spējas; 4 = kuģis ar ierobežojošu iegrimi; 5 = pietauvots; 6 = uz sēkļa;
  7 = zvejo; 8 = ceļā ar uzvilktām burām;
  9 = rezervēts ātrgaitas peldlīdzekļu navigācijas statusa grozījumiem nākotnē;
  10 = rezervēts ekranoplānu (WIG) navigācijas statusa grozījumiem nākotnē;
  11 = motorizēts kuģis, kas veic vilkšanu aiz sevis (reģionālai izmantošanai) (8);
  12 = motorizēts kuģis, kas veic stumšanu pa priekšu vai vilkšanu blakus (reģionālai izmantošanai) (8);
  13 = rezervēts izmantošanai nākotnē; 14 = AIS-SART (aktīvs);
  15 = nav definēts = noklusējums (izmanto arī AIS) |
| Griešanās ātrums (ROT) AIS | 8 | No 0 līdz +126 = pagrieziens pa labi 708° minūtē vai vairāk
  No 0 līdz –126 = pagrieziens pa kreisi 708° minūtē vai vairāk
  Vērtības no 0 līdz 708° minūtē, ko kodē ar ROTAIS = 4,733 SQRT(ROTsensor) grādiem minūtē, kur ROTsensor ir griešanās ātrums, kā norāda ārējais griešanās ātruma indikators. ROTAIS noapaļo līdz veselam skaitlim
  - 127 = pagrieziens pa labi par vairāk nekā 5° 30 sekundēs (pagrieziena indikators nav pieejams)
  – 127 = pagrieziens pa kreisi par vairāk nekā 5° 30 sekundēs (pagrieziena indikators nav pieejams)
  – 128 (heksadecimālā vērtība 80) norāda, ka informācija par pagriezienu nav pieejama (noklusējums)

  ROT dati nebūtu jāatvasina no COG informācijas |
| Ātrums attiecībā pret zemi | 10 | Ātrums attiecībā pret zemi ar soli 1/10 mezgla(0–102,2 mezgli),
  1 023 = nav pieejams; 1 022 = 102,2 mezgli vai vairāk (9) |
| Pozīcijas precizitāte | 1 | Pozīcijas precizitātes (PA) karogs būtu jānosaka saskaņā ar ITU-R M. 1371
  1 = augsta (=< 10 m)
  0 = zema (> 10 m)
  0 = noklusējums |
| Ģeogrāfiskais garums | 28 | Ģeogrāfiskais garums 1/10 000 min. (± 180 grādi, austrumi = pozitīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā), rietumi = negatīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā),
  181 = (heksadecimālā vērtība 6791AC0) = nav pieejams = noklusējums) |
| Ģeogrāfiskais platums | 27 | Ģeogrāfiskais platums 1/10 000 min. (± 90 grādi, ziemeļi = pozitīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā), dienvidi = negatīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā), 91 = (heksadecimālā vērtība 3412140) = nav pieejams = noklusējums) |
| Īstenais kurss | 12 | Īstenais kurss 1/10° (0–3599). 3 600 (heksadecimālā vērtība E10)
  = nav pieejams = noklusējums
  3 601 –4 095 neizmanto |
| Īstais azimuts | 9 | Grādi (0–359) (511 norāda, ka nav pieejams = noklusējums) |
| Laika zīmogs | 6 | UTC sekunde, kad pozīcijas noteikšanas elektroniskā sistēma (EPFS) sagatavojusi ziņojumu (0–59 vai 60, ja laika zīmogs nav pieejams, kas ir arī noklusējuma vērtība, vai 61, ja pozīcijas noteikšanas sistēma ir manuālās ievades režīmā, vai 62, ja pozīcijas noteikšanas elektroniskā sistēma darbojas aplēšu (lagrēķina) režīmā, vai 63, ja pozīcijas noteikšanas sistēma nedarbojas) |
| Īpašais manevra rādītājs: zilā zīme | 2 | Norāda, vai ir uzstādīta zilā zīme (10)

  0 = nav pieejams = noklusējums
  1 = nav iesaistīts īpašā manevrā = zilā zīme nav uzstādīta
  2 = iesaistīts īpašā manevrā = zilā zīme ir uzstādīta
  jā
  3 neizmanto |
| Rezerve | 3 | Neizmanto. Būtu jāiestata uz nulli. Rezervēts izmantošanai nākotnē |
| RAIM karogs | 1 | Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces RAIM (autonomā uztvērēja integritātes novērošana) karogs; 0 = RAIM nav lietošanā = noklusējums; 1 = RAIM lietošanā. RAIM karogs būtu jānosaka saskaņā ar ITU-R M.1371 |
| Komunikācijas statuss | 19 | Komunikācijas statuss būtu jānosaka saskaņā ar ITU-R M.1371 |
| Kopā | 168 | Aizņem 1 nišu |

Parametrs

Bitu skaits

Apraksts

Ziņojuma ID

6

1., 2. vai 3. ziņojuma identifikators

Atkārtojuma indikators

2

Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu viens ziņojums ir atkārtots

0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot

Lietotāja ID (MMSI)

30

MMSI numurs

Navigācijas statuss

4

0 = ceļā ar darbojošos dzinēju; 1 = noenkurots; 2 = izslēgtas manevrēšanas spējas; 3 = ierobežotas manevrēšanas spējas; 4 = kuģis ar ierobežojošu iegrimi; 5 = pietauvots; 6 = uz sēkļa;

7 = zvejo; 8 = ceļā ar uzvilktām burām;

9 = rezervēts ātrgaitas peldlīdzekļu navigācijas statusa grozījumiem nākotnē;

10 = rezervēts ekranoplānu (WIG) navigācijas statusa grozījumiem nākotnē;

11 = motorizēts kuģis, kas veic vilkšanu aiz sevis (reģionālai izmantošanai) (8);

12 = motorizēts kuģis, kas veic stumšanu pa priekšu vai vilkšanu blakus (reģionālai izmantošanai) (8);

13 = rezervēts izmantošanai nākotnē; 14 = AIS-SART (aktīvs);

15 = nav definēts = noklusējums (izmanto arī AIS)

Griešanās ātrums (ROT) AIS

8

No 0 līdz +126 = pagrieziens pa labi 708° minūtē vai vairāk

No 0 līdz –126 = pagrieziens pa kreisi 708° minūtē vai vairāk

Vērtības no 0 līdz 708° minūtē, ko kodē ar ROTAIS = 4,733 SQRT(ROTsensor) grādiem minūtē, kur ROTsensor ir griešanās ātrums, kā norāda ārējais griešanās ātruma indikators. ROTAIS noapaļo līdz veselam skaitlim

- 127 = pagrieziens pa labi par vairāk nekā 5° 30 sekundēs (pagrieziena indikators nav pieejams)

– 127 = pagrieziens pa kreisi par vairāk nekā 5° 30 sekundēs (pagrieziena indikators nav pieejams)

– 128 (heksadecimālā vērtība 80) norāda, ka informācija par pagriezienu nav pieejama (noklusējums)

ROT dati nebūtu jāatvasina no COG informācijas

Ātrums attiecībā pret zemi

10

Ātrums attiecībā pret zemi ar soli 1/10 mezgla(0–102,2 mezgli),

1 023 = nav pieejams; 1 022 = 102,2 mezgli vai vairāk (9)

Pozīcijas precizitāte

1

Pozīcijas precizitātes (PA) karogs būtu jānosaka saskaņā ar ITU-R M. 1371

1 = augsta (=< 10 m)

0 = zema (> 10 m)

0 = noklusējums

Ģeogrāfiskais garums

28

Ģeogrāfiskais garums 1/10 000 min. (± 180 grādi, austrumi = pozitīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā), rietumi = negatīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā),

181 = (heksadecimālā vērtība 6791AC0) = nav pieejams = noklusējums)

Ģeogrāfiskais platums

27

Ģeogrāfiskais platums 1/10 000 min. (± 90 grādi, ziemeļi = pozitīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā), dienvidi = negatīvs (atbilstoši cipara papildkodam divnieku sistēmā), 91 = (heksadecimālā vērtība 3412140) = nav pieejams = noklusējums)

Īstenais kurss

12

Īstenais kurss 1/10° (0–3599). 3 600 (heksadecimālā vērtība E10)

= nav pieejams = noklusējums

3 601 –4 095 neizmanto

Īstais azimuts

9

Grādi (0–359) (511 norāda, ka nav pieejams = noklusējums)

Laika zīmogs

6

UTC sekunde, kad pozīcijas noteikšanas elektroniskā sistēma (EPFS) sagatavojusi ziņojumu (0–59 vai 60, ja laika zīmogs nav pieejams, kas ir arī noklusējuma vērtība, vai 61, ja pozīcijas noteikšanas sistēma ir manuālās ievades režīmā, vai 62, ja pozīcijas noteikšanas elektroniskā sistēma darbojas aplēšu (lagrēķina) režīmā, vai 63, ja pozīcijas noteikšanas sistēma nedarbojas)

Īpašais manevra rādītājs: zilā zīme

2

Norāda, vai ir uzstādīta zilā zīme (10)

0 = nav pieejams = noklusējums

1 = nav iesaistīts īpašā manevrā = zilā zīme nav uzstādīta

2 = iesaistīts īpašā manevrā = zilā zīme ir uzstādīta

jā

3 neizmanto

Rezerve

3

Neizmanto. Būtu jāiestata uz nulli. Rezervēts izmantošanai nākotnē

RAIM karogs

1

Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces RAIM (autonomā uztvērēja integritātes novērošana) karogs; 0 = RAIM nav lietošanā = noklusējums; 1 = RAIM lietošanā. RAIM karogs būtu jānosaka saskaņā ar ITU-R M.1371

Komunikācijas statuss

19

Komunikācijas statuss būtu jānosaka saskaņā ar ITU-R M.1371

Kopā

168

Aizņem 1 nišu

3.4.2.   Statiskie kuģa dati un dati par reisu (5. ziņojums)

3.3. tabula

Statisko un dinamisko kuģa datu ziņojums

| Parametrs | Bitu skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Ziņojuma ID | 6 | 5. ziņojuma identifikators |
| Atkārtojuma indikators | 2 | Nosūta atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu viens ziņojums ir atkārtots 0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot |
| Lietotāja ID (MMSI) | 30 | MMSI numurs |
| AIS versijas indikators | 2 | 0 = stacija atbilst Ieteikumam ITU-R M.1371-1
  1 = stacija atbilst Ieteikumam ITU-R M.1371-3 (vai vēlākam izdevumam)
  2 = stacija atbilst Ieteikumam ITU-R M.1371-5 (vai vēlākam izdevumam)
  3 = stacija atbilst turpmākiem izdevumiem |
| SJO numurs | 30 | 0 = nav pieejams = noklusējums – nav piemērojams meklēšanas un glābšanas gaisa kuģiem
  0000000001–0000999999 neizmanto
  0001000000–0009999999 = derīgs SJO numurs
  0010000000–1073741823 = oficiālais karoga valsts numurs (11) |
| Izsaukuma signāls | 42 | 7 × 6 bitu ASCII zīmes, “@@@@@@@” = nav pieejams = noklusējums
  Peldlīdzeklim, kas saistīts ar māteskuģi, būtu jāizmanto “A”, kam seko māteskuģa MMSI pēdējie 6 cipari. Šādi peldlīdzekļi ir, piemēram, vilkti kuģi, glābšanas motorlaivas, kuteri, glābšanas laivas un glābšanas plosti |
| Nosaukums | 120 | Maksimāli 20 zīmes 6 bitu ASCII, sk. ITU-R M.1371;
  @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = nav pieejams = noklusējums. Meklēšanas un glābšanas (SAR) gaisa kuģiem tam vajadzētu būt uzstādītam uz “SAR AIRCRAFT NNNNNNN”, kur NNNNNNN ir gaisa kuģa reģistrācijas numurs |
| Kuģa un kravas veids | 8 | 0 = nav pieejams vai nav kuģa = noklusējums
  1–99 = kā noteikts ITU-R M.1371 (12)

  100–199 = saglabāts, reģionālai lietošanai
  200–255 = saglabāts, izmantošanai nākotnē
  Nepiemēro SAR gaisa kuģiem |
| Kuģa/konvoja gabarītizmēri un atskaites punkts pozīcijai | 30 | Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai; norāda arī kuģa izmērus metros (sk. ITU-R M.1371)
  Attiecībā uz SAR gaisa kuģi par šā lauka izmantošanu var izlemt atbildīgā administrācija. Ja šo lauku izmanto, tajā būtu jānorāda transportlīdzekļa maksimālie izmēri. Pēc noklusējuma A = B = C = D jābūt uzstādītam uz “0” (13)
   (14)
   (15) |
| Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces veids | 4 | 0 = nav noteikts (noklusējums)
  1 = GPS
  2 = GLONASS

  3 = kombinēts GPS/GLONASS

  4 = Loran-C

  5 = Chayka

  6 = integrēta navigācijas sistēma
  7 = novērojums
  8 = Galileo

  9–14 = neizmanto
  15 = iekšējā GNSS |
| ETA | 20 | ETA; MMDDHHMM UTC

  19.–16. bits: mēnesis; 1–12; 0 = nav pieejams = noklusējums
  15.–11. bits: diena; 1–31; 0 = nav pieejams = noklusējums
  10.–6. bits: stunda; 0–23; 24 = nav pieejams = noklusējums
  5.–0. bits: minūte; 0–59; 60 = nav pieejams = noklusējums
  Attiecībā uz SAR gaisa kuģi par šā lauka izmantošanu var izlemt atbildīgā administrācija |
| Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime | 8 | ar soli 1/10 m, 255 = iegrime 25,5 m vai vairāk, 0 = nav pieejams = noklusējums (16) |
| Galamērķis | 120 | Maksimāli 20 zīmes, izmantojot 6 bitu ASCII; @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = nav pieejams (17) |
| Datu terminālis (DTE) | 1 | Datu terminālis gatavs (0 = pieejams; 1 = nav pieejams = noklusējums) |
| Rezerve | 1 | Rezerve. Neizmanto. Jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē |
| Kopā | 424 | Aizņem 2 nišas |

Parametrs

Bitu skaits

Apraksts

Ziņojuma ID

6

5. ziņojuma identifikators

Atkārtojuma indikators

2

Nosūta atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu viens ziņojums ir atkārtots 0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot

Lietotāja ID (MMSI)

30

MMSI numurs

AIS versijas indikators

2

0 = stacija atbilst Ieteikumam ITU-R M.1371-1

1 = stacija atbilst Ieteikumam ITU-R M.1371-3 (vai vēlākam izdevumam)

2 = stacija atbilst Ieteikumam ITU-R M.1371-5 (vai vēlākam izdevumam)

3 = stacija atbilst turpmākiem izdevumiem

SJO numurs

30

0 = nav pieejams = noklusējums – nav piemērojams meklēšanas un glābšanas gaisa kuģiem

0000000001–0000999999 neizmanto

0001000000–0009999999 = derīgs SJO numurs

0010000000–1073741823 = oficiālais karoga valsts numurs (11)

Izsaukuma signāls

42

7 × 6 bitu ASCII zīmes, “@@@@@@@” = nav pieejams = noklusējums

Peldlīdzeklim, kas saistīts ar māteskuģi, būtu jāizmanto “A”, kam seko māteskuģa MMSI pēdējie 6 cipari. Šādi peldlīdzekļi ir, piemēram, vilkti kuģi, glābšanas motorlaivas, kuteri, glābšanas laivas un glābšanas plosti

Nosaukums

120

Maksimāli 20 zīmes 6 bitu ASCII, sk. ITU-R M.1371;

@@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = nav pieejams = noklusējums. Meklēšanas un glābšanas (SAR) gaisa kuģiem tam vajadzētu būt uzstādītam uz “SAR AIRCRAFT NNNNNNN”, kur NNNNNNN ir gaisa kuģa reģistrācijas numurs

Kuģa un kravas veids

8

0 = nav pieejams vai nav kuģa = noklusējums

1–99 = kā noteikts ITU-R M.1371 (12)

100–199 = saglabāts, reģionālai lietošanai

200–255 = saglabāts, izmantošanai nākotnē

Nepiemēro SAR gaisa kuģiem

Kuģa/konvoja gabarītizmēri un atskaites punkts pozīcijai

30

Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai; norāda arī kuģa izmērus metros (sk. ITU-R M.1371)

Attiecībā uz SAR gaisa kuģi par šā lauka izmantošanu var izlemt atbildīgā administrācija. Ja šo lauku izmanto, tajā būtu jānorāda transportlīdzekļa maksimālie izmēri. Pēc noklusējuma A = B = C = D jābūt uzstādītam uz “0” (13)
   (14)
   (15)

Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces veids

4

0 = nav noteikts (noklusējums)

1 = GPS

2 = GLONASS

3 = kombinēts GPS/GLONASS

4 = Loran-C

5 = Chayka

6 = integrēta navigācijas sistēma

7 = novērojums

8 = Galileo

9–14 = neizmanto

15 = iekšējā GNSS

ETA

20

ETA; MMDDHHMM UTC

19.–16. bits: mēnesis; 1–12; 0 = nav pieejams = noklusējums

15.–11. bits: diena; 1–31; 0 = nav pieejams = noklusējums

10.–6. bits: stunda; 0–23; 24 = nav pieejams = noklusējums

5.–0. bits: minūte; 0–59; 60 = nav pieejams = noklusējums

Attiecībā uz SAR gaisa kuģi par šā lauka izmantošanu var izlemt atbildīgā administrācija

Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime

8

ar soli 1/10 m, 255 = iegrime 25,5 m vai vairāk, 0 = nav pieejams = noklusējums (16)

Galamērķis

120

Maksimāli 20 zīmes, izmantojot 6 bitu ASCII; @@@@@@@@@@@@@@@@@@@@ = nav pieejams (17)

Datu terminālis (DTE)

1

Datu terminālis gatavs (0 = pieejams; 1 = nav pieejams = noklusējums)

Rezerve

1

Rezerve. Neizmanto. Jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē

Kopā

424

Aizņem 2 nišas

3.1. attēls

Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai un kuģa/konvoja gabarītizmēri

| | Bitu skaits | Bitu lauki | Attālums (m) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 9 | Bits 21–bits 29 | 0–511
  511 = 511 m vai vairāk | Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai |
| B | 9 | Bits 12–bits 20 | 0–511
  511 = 511 m vai vairāk |
| C | 6 | Bits 6–bits 11 | 0–63
  63 = 63 m vai vairāk |
| D | 6 | Bits 0–bits 5 | 0–63
  63 = 63 m vai vairāk |
| L = A + B | Definēts iekšzemes ziņojumā FI 10 | Gabarītizmērs, kas izmantots iekšzemes AIS pārvietojamajā stacijā |
| W = C + D |
| Izmēram jābūt noteiktam virzienā, kādā saskaņā ar pārraidīto informāciju atrodas kuģa priekšgals.
  Paziņotās pozīcijas atskaites punkts nav pieejams, bet kuģa/konvoja izmēri ir pieejami: A = C = 0, un B ≠ 0, un D ≠ 0.
  Ne paziņotās pozīcijas atskaites punkts, ne kuģa/konvoja izmēri nav pieejami: A = B = C = D = 0 (= noklusējums).
  Ziņojumu tabulas izmantošanai A = vissvarīgākais lauks, D = vismazāk svarīgais lauks. |

Bitu skaits

Bitu lauki

Attālums (m)

A

9

Bits 21–bits 29

0–511

511 = 511 m vai vairāk

Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai

B

9

Bits 12–bits 20

0–511

511 = 511 m vai vairāk

C

6

Bits 6–bits 11

0–63

63 = 63 m vai vairāk

D

6

Bits 0–bits 5

0–63

63 = 63 m vai vairāk

L = A + B

Definēts iekšzemes ziņojumā FI 10

Gabarītizmērs, kas izmantots iekšzemes AIS pārvietojamajā stacijā

W = C + D

Izmēram jābūt noteiktam virzienā, kādā saskaņā ar pārraidīto informāciju atrodas kuģa priekšgals.

Paziņotās pozīcijas atskaites punkts nav pieejams, bet kuģa/konvoja izmēri ir pieejami: A = C = 0, un B ≠ 0, un D ≠ 0.

Ne paziņotās pozīcijas atskaites punkts, ne kuģa/konvoja izmēri nav pieejami: A = B = C = D = 0 (= noklusējums).

Ziņojumu tabulas izmantošanai A = vissvarīgākais lauks, D = vismazāk svarīgais lauks.

3.4.3.   Grupas uzdevuma komanda (23. ziņojums)

Grupas uzdevumu iekšzemes AIS pārvietojamajām stacijām adresē ar 23. ziņojumu, izmantojot stacijas veidu “6 = iekšzemes ūdensceļi”.

3.5.   Iekšzemes AIS ziņojumi

3.5.1.   Iekšzemes AIS papildu ziņojumi

Lai izpildītu informācijas sniegšanas prasības, ir noteikti īpaši iekšzemes AIS ziņojumi. Papildus informācijas saturam, ko veido tieši iekšzemes AIS stacijā, iekšzemes AIS pārvietojamā stacija var pārraidīt papildu informāciju, izmantojot lietojuma īpašos ziņojumus (ASM). Šo informācijas saturu parasti apstrādā ārēja lietojumprogramma, piemēram, iekšzemes ECDIS.

Par iekšzemes AIS ASM izmantošanu atbild upju komisija vai kompetentās iestādes.

3.5.2.   Lietojuma identifikators iekšzemes AIS lietojuma īpašajiem ziņojumiem

Lietojuma īpašajiem ziņojumiem ir AIS A klases pārvietojamo staciju ziņojumu struktūras saskaņā ar Ieteikumu ITU-R M.1371 (ziņojuma ID, atkārtojuma indikators, avota ID, galamērķa ID), lietojuma identifikators (AI = DAC + FI) un datu saturs (mainīgs garums līdz norādītajam maksimumam).

16 bitu lietojuma identifikators (AI = DAC + FI) sastāv no šādiem elementiem:

| a) | 10 bitu norādītais apgabala kods (DAC): starptautiskais (DAC = 1) vai reģionālais (DAC > 1); |
| --- | --- |

a)

10 bitu norādītais apgabala kods (DAC): starptautiskais (DAC = 1) vai reģionālais (DAC > 1);

| b) | 6 bitu funkciju identifikators (FI), kas ļauj nosūtīt 64 atsevišķa lietojuma īpašos ziņojumus. |
| --- | --- |

b)

6 bitu funkciju identifikators (FI), kas ļauj nosūtīt 64 atsevišķa lietojuma īpašos ziņojumus.

Eiropas saskaņotajiem iekšzemes AIS lietojuma īpašajiem ziņojumiem izmanto DAC
  “200”.

Turklāt vietējos ASM, piemēram, izmēģinājuma testos, var izmantot valsts (reģionālo) DAC. Tomēr ir stingri ieteicams izvairīties no reģionālo ASM izmantošanas.

3.5.3.   Informācijas saturs, ko pārraida ar lietojuma īpašajiem ziņojumiem

Iekšzemes AIS ASM DAC = 200 FI = 10 (iekšzemes kuģa statiskie dati un dati par reisu) un DAC = 200 FI = 55 (cilvēku skaits uz klāja iekšzemē) veido tieši iekšzemes AIS pārvietojamajā stacijā (sk. 3.5.3.1. un 3.5.3.2. punktu).

3.5.3.1.   Iekšzemes statiskie kuģa dati un dati par reisiem (iekšzemes īpašais ziņojums FI 10)

Šo ziņojumu izmanto tikai iekšzemes kuģi, lai papildus 5. ziņojumam pārraidītu kuģa statiskos datus un ar reisu saistītos datus. Ziņojumu nosūta ar 8. bināro ziņojumu, cik ātri vien iespējams (no AIS viedokļa) pēc 5. ziņojuma.

3.4. tabula

Iekšzemes kuģa datu ziņojums

| | Parametrs | Bitu skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziņojuma ID | 6 | 8. ziņojuma identifikators; vienmēr 8 |
| Atkārtojuma indikators | 2 | Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu ziņojums ir atkārtots
  0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot |
| Avota ID | 30 | MMSI numurs |
| Rezerve | 2 | Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē |
| Binārie dati | Lietojuma identifikators | 16 | DAC = 200, FI = 10 |
| Unikālais Eiropas kuģa identifikācijas numurs (ENI) | 48 | 8 * 6 bitu ASCII zīmes
  00000000 = ENI nav piešķirts = noklusējums |
| Kuģa/konvoja garums | 13 | 1–8 000 (pārējos neizmanto) kuģa/konvoja garums, norādīts ar soli 1/10 m; 0 = noklusējums |
| Kuģa/konvoja platums | 10 | 1–1 000 (pārējos neizmanto) kuģa/konvoja platums, norādīts ar soli 1/10 m; 0 = noklusējums |
| Kuģa un konvoja veids | 14 | Kuģa un konvoja veida apzīmējums ar ciparu, kā aprakstīts C papildinājumā

  0 = nav pieejams = noklusējums |
| Norāde par bīstamu kravu | 3 | Zilo konusu/gaismu skaits 0–3; 4 = B karogs, 5 = noklusējums = nezināms |
| Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime | 11 | 1–2 000 (pārējos neizmanto) iegrime ar soli 1/100 m, 0 = noklusējums = nezināms |
| Ar kravu / bez kravas | 2 | 1 = ar kravu, 2 = bez kravas, 0 = nav pieejams (noklusējums), 3 = neizmanto |
| Kvalitāte informācijai par ātrumu | 1 | 1 = augsta, 0 = zema/GNSS = noklusējums (*1) |
| Kvalitāte informācijai par kursu | 1 | 1 = augsta, 0 = zema/GNSS = noklusējums (*1) |
| Kvalitāte informācijai par azimutu | 1 | 1 = augsta, 0 = zema = noklusējums (*1) |
| Rezerve | 8 | Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē |
| | Kopā | 168 | Aizņem 1 nišu |

Parametrs

Bitu skaits

Apraksts

Ziņojuma ID

6

8. ziņojuma identifikators; vienmēr 8

Atkārtojuma indikators

2

Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu ziņojums ir atkārtots

0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot

Avota ID

30

MMSI numurs

Rezerve

2

Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē

Binārie dati

Lietojuma identifikators

16

DAC = 200, FI = 10

Unikālais Eiropas kuģa identifikācijas numurs (ENI)

48

8 * 6 bitu ASCII zīmes

00000000 = ENI nav piešķirts = noklusējums

Kuģa/konvoja garums

13

1–8 000 (pārējos neizmanto) kuģa/konvoja garums, norādīts ar soli 1/10 m; 0 = noklusējums

Kuģa/konvoja platums

10

1–1 000 (pārējos neizmanto) kuģa/konvoja platums, norādīts ar soli 1/10 m; 0 = noklusējums

Kuģa un konvoja veids

14

Kuģa un konvoja veida apzīmējums ar ciparu, kā aprakstīts C papildinājumā

0 = nav pieejams = noklusējums

Norāde par bīstamu kravu

3

Zilo konusu/gaismu skaits 0–3; 4 = B karogs, 5 = noklusējums = nezināms

Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime

11

1–2 000 (pārējos neizmanto) iegrime ar soli 1/100 m, 0 = noklusējums = nezināms

Ar kravu / bez kravas

2

1 = ar kravu, 2 = bez kravas, 0 = nav pieejams (noklusējums), 3 = neizmanto

Kvalitāte informācijai par ātrumu

1

1 = augsta, 0 = zema/GNSS = noklusējums (*1)

Kvalitāte informācijai par kursu

1

1 = augsta, 0 = zema/GNSS = noklusējums (*1)

Kvalitāte informācijai par azimutu

1

1 = augsta, 0 = zema = noklusējums (*1)

Rezerve

8

Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē

Kopā

168

Aizņem 1 nišu

3.5.3.2.   Cilvēku skaits uz klāja (iekšzemes īpašais ziņojums FI 55)

Šo ziņojumu nosūta tikai iekšzemes kuģi, lai informētu par cilvēku (pasažieru, komandas, apkalpes locekļu) skaitu uz klāja. Šo ziņojumu nosūta ar bināro 6. ziņojumu, vēlams, pēc vajadzības vai pieprasījuma, izmantojot starptautiskā lietojuma identifikatora bināro funkcionālo 2. ziņojumu.

3.5. tabula

Ziņojums “Cilvēku skaits uz klāja”

| | Parametrs | Biti | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziņojuma ID | 6 | 6. ziņojuma identifikators; vienmēr 6 |
| Atkārtojuma indikators | 2 | Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu ziņojums ir atkārtots
  0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot |
| Avota ID | 30 | Avota stacijas MMSI numurs |
| Kārtas numurs | 2 | 0–3 |
| Galamērķa ID | 30 | Galamērķa stacijas MMSI numurs |
| Pārsūtīšanas karogs | 1 | Ja notiek pārsūtīšana, ir jāuzstāda pārsūtīšanas karogs: 0 = pārsūtīšana nenotiek = noklusējums;
  1 = pārsūtīts |
| Rezerve | 1 | Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē |
| Binārie dati | Lietojuma identifikators | 16 | DAC = 200, FI = 55 |
| Komandas locekļu skaits uz klāja | 8 | 0–254 komandas locekļi, 255 = nezināms = noklusējums |
| Pasažieru skaits uz klāja | 13 | 0–8 190 pasažieri, 8 191 = nezināms = noklusējums |
| Kuģa apkalpes locekļu skaits uz klāja | 8 | 0–254 kuģa apkalpes locekļi, 255 = nezināms = noklusējums |
| Rezerve | 51 | Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē |
| | Kopā | 168 | Aizņem 1 nišu |

Parametrs

Biti

Apraksts

Ziņojuma ID

6

6. ziņojuma identifikators; vienmēr 6

Atkārtojuma indikators

2

Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu ziņojums ir atkārtots

0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot

Avota ID

30

Avota stacijas MMSI numurs

Kārtas numurs

2

0–3

Galamērķa ID

30

Galamērķa stacijas MMSI numurs

Pārsūtīšanas karogs

1

Ja notiek pārsūtīšana, ir jāuzstāda pārsūtīšanas karogs: 0 = pārsūtīšana nenotiek = noklusējums;

1 = pārsūtīts

Rezerve

1

Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē

Binārie dati

Lietojuma identifikators

16

DAC = 200, FI = 55

Komandas locekļu skaits uz klāja

8

0–254 komandas locekļi, 255 = nezināms = noklusējums

Pasažieru skaits uz klāja

13

0–8 190 pasažieri, 8 191 = nezināms = noklusējums

Kuģa apkalpes locekļu skaits uz klāja

8

0–254 kuģa apkalpes locekļi, 255 = nezināms = noklusējums

Rezerve

51

Neizmanto, jābūt uz nulles. Rezervēts izmantošanai nākotnē

Kopā

168

Aizņem 1 nišu

4.   CITAS AIS PĀRVIETOJAMĀS STACIJAS IEKŠZEMES ŪDENSCEĻOS

4.1.   Ievads

Kuģi, kuriem nav pienākuma izmantot iekšzemes AIS pārvietojamās stacijas, var izmantot citas AIS pārvietojamās stacijas. Var izmantot šādas pārvietojamās stacijas:

| a) | AIS A klases pārvietojamā stacija saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2014/90/ES (18) 35. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

AIS A klases pārvietojamā stacija saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2014/90/ES (18) 35. panta 2. un 3. punktu;

| b) | AIS B klases pārvietojamā stacija saskaņā ar 4.2. punktu. |
| --- | --- |

b)

AIS B klases pārvietojamā stacija saskaņā ar 4.2. punktu.

Par šādu staciju izmantošanu iekšzemes ūdensceļos lemj kompetentā iestāde, kas atbild par navigāciju attiecīgajā apgabalā.

Ja šādas stacijas izmanto brīvprātīgi, kapteinis pastāvīgi atjaunina manuāli ievadītos AIS datus. Ar AIS nepārraida nepareizus datus.

4.2.   Vispārīgas prasības AIS B klases pārvietojamajām stacijām iekšzemes ūdeņos

AIS B klases staciju funkcijas ir ierobežotas salīdzinājumā ar iekšzemes AIS pārvietojamajām stacijām. Ziņojumi, ko nosūta AIS B klases pārvietojamā stacija, tiek pārraidīti ar zemāku prioritāti nekā iekšzemes AIS pārvietojamo staciju ziņojumi.

Papildus prasībām, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/5/EK (19) un Komisijas Lēmuma 2005/53/EK (20), AIS B klases pārvietojamās stacijas, kas uzstādītas uz kuģiem, kuri kuģo Savienības iekšzemes ūdensceļos, atbilst arī prasībām, kas noteiktas:

| a) | Ieteikumā ITU-R M.1371; |
| --- | --- |

a)

Ieteikumā ITU-R M.1371;

| b) | IEC starptautiskajā standartā 62287 (arī attiecībā uz DSC kanālu pārvaldību). |
| --- | --- |

b)

IEC starptautiskajā standartā 62287 (arī attiecībā uz DSC kanālu pārvaldību).

| Piezīme. | Kompetentajai iestādei, kas atbild par navigāciju attiecīgajā apgabalā, ir pienākums pārliecināties par AIS B klases pārvietojamo staciju atbilstību standartiem un prasībām, kas uzskaitītas otrajā daļā, pirms tā izdod kuģa stacijas licenci, ar kuru tiek piešķirts jūras mobilā dienesta identifikācijas (MMSI) numurs, piemēram, jāveic attiecīgo AIS B klases pārvietojamo staciju tipa apstiprināšana. |
| --- | --- |

Piezīme.

5.   AIS NAVIGĀCIJAS LĪDZEKĻI IEKŠZEMES NAVIGĀCIJĀ

5.1.   Ievads

Navigācijas līdzeklis (zināms arī kā “
  AtoN
  ”) ir marķieris, kas palīdz navigācijā. Šādi līdzekļi ir bāku, boju, miglas signālu un dienas orientieru apzīmējumi. AtoN veidu saraksts ir ietverts 5.2. tabulā.

AIS tehnoloģija sniedz iespēju dinamiski pārraidīt informāciju par AtoN.

Lai jūras AIS AtoN ziņojumu (21. ziņojumu) varētu izmantot iekšzemes navigācijā, tas ir jāpaplašina, lai atspoguļotu iekšzemes boju sistēmas specifiku.

Jūras AIS AtoN ziņojuma pamatā ir IALA boju sistēma. Iekšzemes navigācijā AIS AtoN ziņojumā ir jābūt atspoguļotai Eiropas iekšzemes AtoN sistēmai, kas aprakstīta 5. iedaļā.

AIS AtoN ziņojumā tiek pārraidīta AtoN pozīcija un nozīme, kā arī informācija par to, vai boja ir vajadzīgajā pozīcijā (ir pozīcijā) vai nav (ārpus pozīcijas).

5.2.   21. ziņojuma “Navigācijas līdzekļi” izmantošana

Iekšzemes ūdensceļos izmanto AIS AtoN ziņojumu (21. ziņojumu), kas definēts Ieteikumā ITU-R M.1371. Eiropas iekšzemes AtoN papildu veidus kodē, izmantojot “
  AtoN statusa” bitus.

5.1. tabula

Ziņojums “AIS AtoN”

| Parametrs | Bitu skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Ziņojuma ID | 6 | 21. ziņojuma identifikators |
| Atkārtojuma indikators | 2 | Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu viens ziņojums ir atkārtots
  0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot |
| ID | 30 | MMSI numurs (sk. Radionoteikumu 19. pantu un Ieteikumu ITU-R M.585) |
| Navigācijas līdzekļa veids | 5 | 0 = nav pieejams = noklusējums; skatīt attiecīgo definīciju, ko noteikusi IALA; sk. 5-1. attēlu (21) |
| Navigācijas līdzekļa nosaukums | 120 | Maksimāli 20 zīmes 6 bitu ASCII, kā definēts 47. tabulā “@@@@@@@@@@@@@@@@@@@@” = nav pieejams = noklusējums

  AtoN nosaukumu var paplašināt ar parametru “navigācijas līdzekļa nosaukuma paplašinājums”, kā norādīts turpmāk |
| Pozīcijas precizitāte (PA) | 1 | 1 = augsta (≤ 10 m), 0 = zema (> 10 m), 0 = noklusējums. PA karogs būtu jānosaka saskaņā ar Ieteikuma ITU-R M.1371 tabulu “Pozīcijas precizitātes informācijas noteikšana” |
| Ģeogrāfiskais garums | 28 | AtoN pozīcijas ģeogrāfiskais garums ar soli 1/10 000 min (± 180°, austrumi = pozitīvs, rietumi = negatīvs, 181 = (6791AC0 h) = nav pieejams = noklusējums) |
| Ģeogrāfiskais platums | 27 | AtoN pozīcijas ģeogrāfiskais platums ar soli 1/10 000 min. (± 90°, ziemeļi = pozitīvs, dienvidi = negatīvs, 91 = (3412140 h) = nav pieejams = noklusējums) |
| Izmēri/atskaites punkts pozīcijai | 30 | Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai; norāda arī AtoN izmēru (m) (sk. 5-1. attēlu), ja piemērojams (22) |
| Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces veids | 4 | 0 = nav noteikts (noklusējums)
  1 = GPS
  2 = GLONASS

  3 = kombinēts GPS/GLONASS

  4 = Loran-C

  5 = Chayka

  6 = integrēta navigācijas sistēma
  7 = novērojums. Attiecībā uz fiksētiem AtoN un virtuāliem AtoN būtu jāizmanto kartē norādītā pozīcija. Precīza pozīcija uzlabo tā kā radara atsauces mērķa funkciju.
  8 = Galileo

  9–14 = neizmanto
  15 = iekšējā GNSS |
| Laika zīmogs | 6 | UTC sekunde, kad EPFS ģenerējusi ziņojumu (0–59 vai 60, ja laika zīmogs nav pieejams, kam jābūt arī noklusējuma vērtībai, vai 61, ja pozīcijas noteikšanas sistēma ir manuālās ievades režīmā, vai 62, ja pozīcijas noteikšanas elektroniskā sistēma darbojas aplēšu (lagrēķina) režīmā, vai 63, ja pozīcijas noteikšanas sistēma nedarbojas) |
| Ārpuspozīcijas indikators | 1 | Peldošiem AtoN norāda tikai: 0 = pozīcijā; 1 = ārpus pozīcijas
  1. PIEZĪME. Saņēmējstacijai šis karogs būtu jāuzskata par derīgu tikai tad, ja AtoN ir peldošs palīglīdzeklis un ja laika zīmogs ir 59 vai mazāks. Peldošam AtoN aizsardzības zonas parametriem vajadzētu būt iestatītiem uzstādīšanas brīdī |
| AtoN statuss | 8 | Rezervēts AtoN statusa norādīšanai
  00000000 = noklusējums (23) |
| RAIM karogs | 1 | Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces RAIM (uztvērēja automātiskā integritātes uzraudzība) karogs; 0 = RAIM nav lietošanā = noklusējums; 1 = RAIM lietošanā; sk. Ieteikuma ITU-R M.1371 tabulu “Pozīcijas precizitātes informācijas noteikšana” |
| Virtuālā AtoN karogs | 1 | 0 = noklusējums = reāls AtoN norādītajā pozīcijā; 1 = virtuāls AtoN, fiziski nepastāv (24) |
| Piešķirtā režīma karogs | 1 | 0 = stacija darbojas autonomajā un nepārtrauktajā režīmā = noklusējums, 1 = stacija darbojas piešķirtajā režīmā |
| Rezerve | 1 | Rezerve. Neizmanto. Būtu jāiestata uz nulli. Rezervēts izmantošanai nākotnē |
| Navigācijas līdzekļa nosaukuma paplašinājums | 0, 6, 12, 18, 24, 30, 36, ... 84 | Šo parametru, kas sastāv no maksimāli 14 papildu 6 bitu ASCII zīmēm, divu nišu ziņojumam var kombinēt ar parametru “navigācijas līdzekļa nosaukums”, pievienojot minētā parametra beigās, ja AtoN nosaukumam vajadzīgas vairāk nekā 20 zīmes. Šis parametrs būtu jāizlaiž, ja AtoN nosaukumam kopumā nav vajadzīgs vairāk par 20 zīmēm. Būtu jāpārraida tikai vajadzīgais zīmju skaits, t. i., nevajadzētu izmantot zīmi “@”. |
| Rezerve | 0, 2, 4 vai 6 | Rezerve. Izmanto tikai, kad tiek lietots parametrs “navigācijas līdzekļa nosaukuma paplašinājums”. Būtu jāiestata uz nulli. Rezerves bitu skaits būtu jāpielāgo, lai ievērotu baitu ierobežojumus. |
| Kopā | 272–360 | Aizņem 2 nišas |

Parametrs

Bitu skaits

Apraksts

Ziņojuma ID

6

21. ziņojuma identifikators

Atkārtojuma indikators

2

Izmanto atkārtotājs, lai norādītu, cik reižu viens ziņojums ir atkārtots

0–3; noklusējums = 0; 3 = vairs neatkārtot

ID

30

MMSI numurs (sk. Radionoteikumu 19. pantu un Ieteikumu ITU-R M.585)

Navigācijas līdzekļa veids

5

0 = nav pieejams = noklusējums; skatīt attiecīgo definīciju, ko noteikusi IALA; sk. 5-1. attēlu (21)

Navigācijas līdzekļa nosaukums

120

Maksimāli 20 zīmes 6 bitu ASCII, kā definēts 47. tabulā “@@@@@@@@@@@@@@@@@@@@” = nav pieejams = noklusējums

AtoN nosaukumu var paplašināt ar parametru “navigācijas līdzekļa nosaukuma paplašinājums”, kā norādīts turpmāk

Pozīcijas precizitāte (PA)

1

1 = augsta (≤ 10 m), 0 = zema (> 10 m), 0 = noklusējums. PA karogs būtu jānosaka saskaņā ar Ieteikuma ITU-R M.1371 tabulu “Pozīcijas precizitātes informācijas noteikšana”

Ģeogrāfiskais garums

28

AtoN pozīcijas ģeogrāfiskais garums ar soli 1/10 000 min (± 180°, austrumi = pozitīvs, rietumi = negatīvs, 181 = (6791AC0 h) = nav pieejams = noklusējums)

Ģeogrāfiskais platums

27

AtoN pozīcijas ģeogrāfiskais platums ar soli 1/10 000 min. (± 90°, ziemeļi = pozitīvs, dienvidi = negatīvs, 91 = (3412140 h) = nav pieejams = noklusējums)

Izmēri/atskaites punkts pozīcijai

30

Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai; norāda arī AtoN izmēru (m) (sk. 5-1. attēlu), ja piemērojams (22)

Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces veids

4

0 = nav noteikts (noklusējums)

1 = GPS

2 = GLONASS

3 = kombinēts GPS/GLONASS

4 = Loran-C

5 = Chayka

6 = integrēta navigācijas sistēma

7 = novērojums. Attiecībā uz fiksētiem AtoN un virtuāliem AtoN būtu jāizmanto kartē norādītā pozīcija. Precīza pozīcija uzlabo tā kā radara atsauces mērķa funkciju.

8 = Galileo

9–14 = neizmanto

15 = iekšējā GNSS

Laika zīmogs

6

UTC sekunde, kad EPFS ģenerējusi ziņojumu (0–59 vai 60, ja laika zīmogs nav pieejams, kam jābūt arī noklusējuma vērtībai, vai 61, ja pozīcijas noteikšanas sistēma ir manuālās ievades režīmā, vai 62, ja pozīcijas noteikšanas elektroniskā sistēma darbojas aplēšu (lagrēķina) režīmā, vai 63, ja pozīcijas noteikšanas sistēma nedarbojas)

Ārpuspozīcijas indikators

1

Peldošiem AtoN norāda tikai: 0 = pozīcijā; 1 = ārpus pozīcijas

1. PIEZĪME. Saņēmējstacijai šis karogs būtu jāuzskata par derīgu tikai tad, ja AtoN ir peldošs palīglīdzeklis un ja laika zīmogs ir 59 vai mazāks. Peldošam AtoN aizsardzības zonas parametriem vajadzētu būt iestatītiem uzstādīšanas brīdī

AtoN statuss

8

Rezervēts AtoN statusa norādīšanai

00000000 = noklusējums (23)

RAIM karogs

1

Pozīcijas noteikšanas elektroniskās ierīces RAIM (uztvērēja automātiskā integritātes uzraudzība) karogs; 0 = RAIM nav lietošanā = noklusējums; 1 = RAIM lietošanā; sk. Ieteikuma ITU-R M.1371 tabulu “Pozīcijas precizitātes informācijas noteikšana”

Virtuālā AtoN karogs

1

0 = noklusējums = reāls AtoN norādītajā pozīcijā; 1 = virtuāls AtoN, fiziski nepastāv (24)

Piešķirtā režīma karogs

1

0 = stacija darbojas autonomajā un nepārtrauktajā režīmā = noklusējums, 1 = stacija darbojas piešķirtajā režīmā

Rezerve

1

Rezerve. Neizmanto. Būtu jāiestata uz nulli. Rezervēts izmantošanai nākotnē

Navigācijas līdzekļa nosaukuma paplašinājums

0, 6, 12, 18, 24, 30, 36, ... 84

Šo parametru, kas sastāv no maksimāli 14 papildu 6 bitu ASCII zīmēm, divu nišu ziņojumam var kombinēt ar parametru “navigācijas līdzekļa nosaukums”, pievienojot minētā parametra beigās, ja AtoN nosaukumam vajadzīgas vairāk nekā 20 zīmes. Šis parametrs būtu jāizlaiž, ja AtoN nosaukumam kopumā nav vajadzīgs vairāk par 20 zīmēm. Būtu jāpārraida tikai vajadzīgais zīmju skaits, t. i., nevajadzētu izmantot zīmi “@”.

Rezerve

0, 2, 4 vai 6

Rezerve. Izmanto tikai, kad tiek lietots parametrs “navigācijas līdzekļa nosaukuma paplašinājums”. Būtu jāiestata uz nulli. Rezerves bitu skaits būtu jāpielāgo, lai ievērotu baitu ierobežojumus.

Kopā

272–360

Aizņem 2 nišas

5-1. attēls

Atskaites punkts paziņotajai jūras AtoN pozīcijai vai AtoN izmēri

| | | Bitu skaits | Bitu lauki | Attālums (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 9 | Bits 21–bits 29 | 0–511
  511 – 511 m vai vairāk |
| B | 9 | Bits 12–bits 20 | 0–511
  511 – 511 m vai vairāk |
| C | 6 | Bits 6–bits 11 | 0–63
  63 – 63 m vai vairāk |
| D | 6 | Bits 0–bits 5 | 0–63
  63 – 63 m vai vairāk |

Image 7

Bitu skaits

Bitu lauki

Attālums (m)

A

9

Bits 21–bits 29

0–511

511 – 511 m vai vairāk

B

9

Bits 12–bits 20

0–511

511 – 511 m vai vairāk

C

6

Bits 6–bits 11

0–63

63 – 63 m vai vairāk

D

6

Bits 0–bits 5

0–63

63 – 63 m vai vairāk

Ja uz pārraidāmo AtoN veidu attiecas kāds no esošajiem IALA AtoN veidiem (saskaņā ar 5.2. tabulu), nav jāveic nekādas izmaiņas.

5.2. tabula

Navigācijas līdzekļu veidi

| Kods | Jūrniecībā lietotā definīcija |
| --- | --- |
| | 0 | Noklusējums, AtoN veids nav precizēts |
| | 1 | Atskaites punkts |
| | 2 | RACON |
| | 3 | Fiksētas atkrastes konstrukcijas, piemēram, naftas platformas, vēja parki.
  (1. PIEZĪME. Ar šo kodu būtu jānorāda šķērslis, kas aprīkots ar AtoN AIS staciju.) |
| | 4 | Avārijas vraka boja |
| Fiksēts AtoN | 5 | Gaisma, bez sektoriem |
| 6 | Gaisma, ar sektoriem |
| 7 | Priekšējā vaduguns |
| 8 | Aizmugurējā vaduguns |
| 9 | Ziemeļu kardinālā bāka |
| 10 | Austrumu kardinālā bāka |
| 11 | Dienvidu kardinālā bāka |
| 12 | Rietumu kardinālā bāka |
| 13 | Kreisās puses bāka |
| 14 | Labās puses bāka |
| 15 | Bāka – galvenais ceļš pa kreisi |
| 16 | Bāka – galvenais ceļš pa labi |
| 17 | Atsevišķas bīstamības bāka |
| 18 | Ass bāka |
| 19 | Speciālā marķierbāka |
| Peldošs AtoN | 20 | Ziemeļu kardinālā marķierbāka |
| 21 | Austrumu kardinālā marķierbāka |
| 22 | Dienvidu kardinālā marķierbāka |
| 23 | Rietumu kardinālā marķierbāka |
| 24 | Kreisās puses marķierbāka |
| 25 | Labās puses marķierbāka |
| 26 | Galvenais ceļš pa kreisi |
| 27 | Galvenais ceļš pa labi |
| 28 | Atsevišķa bīstamība |
| 29 | Ass |
| 30 | Īpaša marķierbāka |
| 31 | Peldošā bāka / LANBY / iekārtas |
| 1. PIEZĪME. Iepriekš uzskaitīto AtoN veidu pamatā ir IALA jūras boju sistēma, ja piemērojams.
  2. PIEZĪME. Pastāv iespēja nepareizi pieņemt, vai palīglīdzeklis ir izgaismots vai neizgaismots. Lai to norādītu, kompetentās iestādes var izvēlēties izmantot ziņojuma “reģionālo/vietējo” sadaļu. |

Kods

Jūrniecībā lietotā definīcija

0

Noklusējums, AtoN veids nav precizēts

1

Atskaites punkts

2

RACON

3

Fiksētas atkrastes konstrukcijas, piemēram, naftas platformas, vēja parki.

(1. PIEZĪME. Ar šo kodu būtu jānorāda šķērslis, kas aprīkots ar AtoN AIS staciju.)

4

Avārijas vraka boja

Fiksēts AtoN

5

Gaisma, bez sektoriem

6

Gaisma, ar sektoriem

7

Priekšējā vaduguns

8

Aizmugurējā vaduguns

9

Ziemeļu kardinālā bāka

10

Austrumu kardinālā bāka

11

Dienvidu kardinālā bāka

12

Rietumu kardinālā bāka

13

Kreisās puses bāka

14

Labās puses bāka

15

Bāka – galvenais ceļš pa kreisi

16

Bāka – galvenais ceļš pa labi

17

Atsevišķas bīstamības bāka

18

Ass bāka

19

Speciālā marķierbāka

Peldošs AtoN

20

Ziemeļu kardinālā marķierbāka

21

Austrumu kardinālā marķierbāka

22

Dienvidu kardinālā marķierbāka

23

Rietumu kardinālā marķierbāka

24

Kreisās puses marķierbāka

25

Labās puses marķierbāka

26

Galvenais ceļš pa kreisi

27

Galvenais ceļš pa labi

28

Atsevišķa bīstamība

29

Ass

30

Īpaša marķierbāka

31

Peldošā bāka / LANBY / iekārtas

1. PIEZĪME. Iepriekš uzskaitīto AtoN veidu pamatā ir IALA jūras boju sistēma, ja piemērojams.

2. PIEZĪME. Pastāv iespēja nepareizi pieņemt, vai palīglīdzeklis ir izgaismots vai neizgaismots. Lai to norādītu, kompetentās iestādes var izvēlēties izmantot ziņojuma “reģionālo/vietējo” sadaļu.

5.3.   21. ziņojuma paplašināšana ar īpaša veida iekšzemes AtoN

Parametra lauku “
  AtoN statuss” izmanto 21. ziņojuma paplašināšanai ar īpaša veida iekšzemes AtoN.

Parametra lauks “
  AtoN statuss” ir strukturēts uz astoņām lapām, no kurām lapa ID 0 ir 0 = noklusējums, lapas ID 1–3 ir paredzētas reģionālai izmantošanai un lapas ID 4–7 ir paredzētas starptautiskai izmantošanai. Ar AtoN statusa lauka pirmajiem trīs bitiem norāda lapas ID, pārējie 5 biti ietver lapas informāciju.

Reģionu, kurā ir piemērojamas lapas ID 1–3, nosaka, pamatojoties uz jūras identifikācijas numuriem, kas iekļauti pārraidošās AIS AtoN stacijas MMSI. Tādējādi AtoN statusa laukā ietverto 5 informācijas bitu kodēšana ir piemērojama tikai šajā konkrētajā reģionā.

Attiecībā uz Savienības iekšējiem ūdensceļiem AtoN statusa lauka lapā ID 1 ir ietverts izmantoto īpaša veida iekšzemes AtoN saraksts.

Lai 21. ziņojumā uzstādītu īpaša veida iekšzemes AtoN, jāveic divas darbības. Pirmkārt, parametrs “Navigācijas līdzekļa veids” 21. ziņojumā ir jāuzstāda uz “0 = noklusējums, AtoN veids nav precizēts”. Otrkārt, parametram “AIS statuss” jābūt uzstādītam uz lapu ID 1 un īpaša veida iekšzemes AtoN atbilstošo kodu šādi:

21. ziņojums – AtoN statuss

| Bits: | | | LSB |
| --- | --- | --- | --- |
| kodēšana: | Lapas ID | AtoN veids (0–31) | |

Bits:

Image 8

Image 9

LSB

kodēšana:

Lapas ID

AtoN veids (0–31)

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.).

(3)  Komisijas 2007. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 414/2007 par upju informācijas pakalpojumu (RIS) plānošanas, īstenošanas un sniegšanas tehniskajām vadlīnijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 105, 23.4.2007., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Direktīva 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.).

(5)  Komisijas 2013. gada 10. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 909/2013 par iekšzemes navigācijai paredzētās elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas (iekšzemes ECDIS) tehniskajām specifikācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK (OV L 258, 28.9.2013., 1. lpp.).

(6)  Ja pārvietojamā stacija nosaka, ka tā ir semafors (sk. Ieteikumu ITU-R M.1371, 2. pielikumu, 3.1.1.4. punktu), pārraides intervāls palielinās līdz vienai reizei 2 sekundēs (sk. Ieteikumu ITU-R M.1371, 2. pielikumu, 3.1.3.3.2. punktu).

(7)  Pārslēdz kompetentā iestāde, kad nepieciešams.

(8)  Nav piemērojams Savienībā šīs regulas nolūkā.

(9)  Ārēja klāja iekārta pārveido mezglus km/h.

(10)  Ņem vērā tikai gadījumā, ja ziņojumu pārraida iekšzemes AIS pārvietojamā stacija vai ja informācija tiek iegūta automātiski (tiešais savienojums ar slēdzi).

(11)  Iekšzemes kuģiem jābūt iestatītam uz 0.

(12)  Iekšzemes navigācijā izmanto piemērotāko kuģu veidu (sk. C PAPILDINĀJUMU).

(13)  Izmēri ir iestatīti uz maksimālo konvoja taisnstūra izmēru.

(14)  Iekšzemes informāciju ar precizitāti līdz decimetram noapaļo uz augšu.

(15)  Atskaites punkta informācija jāņem no SSD saskarnes frāzes, izdalot lauku “avota identifikators”. Informācija par pozīcijas atskaites punktu ar avota identifikatoru AI jāsaglabā kā iekšējā informācija. Citi avota identifikatori sniedz informāciju par ārējo atskaites punktu.

(16)  Iekšzemes informāciju ar precizitāti līdz centimetram noapaļo uz augšu.

(17)  Izmanto ISRS dislokācijas kodus, kas ir daļa no RIS indeksa un ir iegūti no Eiropas Atsauces datu pārvaldības sistēmas (ERDMS), kuru uztur Eiropas Komisija.

(*1)  Iestatīts uz 0, ja neviens sensors ar tipa apstiprinājumu (piem., žiroskops) nav pieslēgts pie uztvērējraidītāja.

(18)  Komisijas 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīva 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.).

(20)  Komisijas 2005. gada 25. janvāra Lēmums 2005/53/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/5/EK 3. panta 3. punkta e) apakšpunkta piemērošanu radioiekārtām, kuras paredzēts iesaistīt automātiskās identifikācijas sistēmā (AIS) (OV L 22, 26.1.2005., 14. lpp.).

(21)  Ja tiek pārraidīts iekšzemes AtoN veida kods, šo lauku (AtoN veids) uzstāda uz 0 = nav noteikts.

(22)  Ja attiecībā uz AtoN izmanto 5-1. attēlu, ievēro turpmāko.

| — | Fiksētiem AtoN, virtuāliem AtoN un konstrukcijām atklātā jūrā A izmērs ir orientēts uz ģeogrāfiskajiem ziemeļiem. |
| --- | --- |

—

Fiksētiem AtoN, virtuāliem AtoN un konstrukcijām atklātā jūrā A izmērs ir orientēts uz ģeogrāfiskajiem ziemeļiem.

| — | Peldošiem palīglīdzekļiem, kuri ir lielāki par 2 m * 2 m, AtoN izmērus vienmēr norāda pietuvinātus līdz aplim, t. i., izmēri vienmēr ir šādi: A = B = C = D ≠ 0. (Tas nepieciešams, ņemot vērā faktu, ka peldoša AtoN orientācija netiek pārraidīta. Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai atrodas apļa centrā.) |
| --- | --- |

—

Peldošiem palīglīdzekļiem, kuri ir lielāki par 2 m * 2 m, AtoN izmērus vienmēr norāda pietuvinātus līdz aplim, t. i., izmēri vienmēr ir šādi: A = B = C = D ≠ 0. (Tas nepieciešams, ņemot vērā faktu, ka peldoša AtoN orientācija netiek pārraidīta. Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai atrodas apļa centrā.)

| — | Ar A = B = C = D = 1 norāda objektus (fiksētus vai peldošus), kuru izmēri ir vienādi ar 2 m * 2 m vai mazāki. (Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai atrodas apļa centrā.) |
| --- | --- |

—

Ar A = B = C = D = 1 norāda objektus (fiksētus vai peldošus), kuru izmēri ir vienādi ar 2 m * 2 m vai mazāki. (Atskaites punkts paziņotajai pozīcijai atrodas apļa centrā.)

| — | Peldošas atkrastes konstrukcijas, kas nav fiksētas, piemēram, iekārtas, uzskata par 31. koda veida konstrukcijām saskaņā ar 5.2. tabulu. Šādām konstrukcijām parametrs “Izmēri/atskaites punkts pozīcijai” ir tāds, kā noteikts iepriekš 1. piezīmē.
  Fiksētām atkrastes konstrukcijām, kas atbilst 3. koda veidam saskaņā ar 5.2. tabulu, parametrs “Izmēri / atskaites punkts pozīcijai” ir tāds, kā noteikts iepriekš 1. piezīmē. Tādējādi visiem AtoN un atkrastes konstrukcijām izmērs ir noteikts vienādi un faktiskie izmēri ir norādīti 21. ziņojumā. |
| --- | --- |

—

Peldošas atkrastes konstrukcijas, kas nav fiksētas, piemēram, iekārtas, uzskata par 31. koda veida konstrukcijām saskaņā ar 5.2. tabulu. Šādām konstrukcijām parametrs “Izmēri/atskaites punkts pozīcijai” ir tāds, kā noteikts iepriekš 1. piezīmē.

Fiksētām atkrastes konstrukcijām, kas atbilst 3. koda veidam saskaņā ar 5.2. tabulu, parametrs “Izmēri / atskaites punkts pozīcijai” ir tāds, kā noteikts iepriekš 1. piezīmē. Tādējādi visiem AtoN un atkrastes konstrukcijām izmērs ir noteikts vienādi un faktiskie izmēri ir norādīti 21. ziņojumā.

(23)  Iekšzemes AIS AtoN ziņojumam šo lauku izmanto, lai norādītu iekšzemes AtoN veidu, izmantojot 001. lappusi.

(24)  Pārraidot informāciju par virtuālo AtoN, t. i., tad, kad virtuālā/pseido AtoN mērķa karogs ir uzstādīts uz viens (1), izmēri ir uzstādīti uz A = B = C = D = 0 (noklusējums). Tas pats attiecas arī uz gadījumu, kad pārraida informāciju par atskaites punktu.

A papildinājums

SAĪSINĀJUMI

| AI | Lietojuma identifikators |
| --- | --- |
| AIS | Automātiskās identifikācijas sistēma |
| ADN | Eiropas valstu nolīgums par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem |
| ASCII | Amerikas informācijas apmaiņas standarta kods |
| ASM | Lietojuma īpašais ziņojums |
| AtoN | Navigācijas līdzekļi |
| DAC | Norādītais apgabala kods |
| DGNSS | Diferencētā GNSS |
| FI | Funkciju identifikators |
| GLONASS | (Krievijas) globālā navigācijas satelītu sistēma |
| GNSS | Globālā navigācijas satelītu sistēma |
| GPS | Globālā pozicionēšanas sistēma |
| HDG | Azimuts |
| IAI | Starptautiskais lietojuma identifikators |
| ID | Identifikators |
| ITU | Starptautiskā Telesakaru savienība |
| MMSI | Jūras mobilā dienesta identifikācija, kā minēts ITU Ieteikumā ITU-R M585 |
| ROT | Griešanās ātrums |
| B klases SO/CS | B klases pārvietojamās stacijas, kas izmanto nesēja jušanas laikdales daudzpiekļuves (CSTDMA) paņēmienu (“CO”) vai pašorganizētās laikdales daudzpiekļuves (SOTDMA) paņēmienu (“SO”) |
| SOLAS | Cilvēku dzīvības aizsardzība uz jūras |
| SQRT | Kvadrātsakne |
| UTC | Koordinētais universālais laiks |
| VHF | Ultraīsviļņu frekvence |
| VTS | Kuģu satiksmes dienesti |

AI

Lietojuma identifikators

AIS

Automātiskās identifikācijas sistēma

ADN

Eiropas valstu nolīgums par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem

ASCII

Amerikas informācijas apmaiņas standarta kods

ASM

Lietojuma īpašais ziņojums

AtoN

Navigācijas līdzekļi

DAC

Norādītais apgabala kods

DGNSS

Diferencētā GNSS

FI

Funkciju identifikators

GLONASS

(Krievijas) globālā navigācijas satelītu sistēma

GNSS

Globālā navigācijas satelītu sistēma

GPS

Globālā pozicionēšanas sistēma

HDG

Azimuts

IAI

Starptautiskais lietojuma identifikators

ID

Identifikators

ITU

Starptautiskā Telesakaru savienība

MMSI

Jūras mobilā dienesta identifikācija, kā minēts ITU Ieteikumā ITU-R M585

ROT

Griešanās ātrums

B klases SO/CS

B klases pārvietojamās stacijas, kas izmanto nesēja jušanas laikdales daudzpiekļuves (CSTDMA) paņēmienu (“CO”) vai pašorganizētās laikdales daudzpiekļuves (SOTDMA) paņēmienu (“SO”)

SOLAS

Cilvēku dzīvības aizsardzība uz jūras

SQRT

Kvadrātsakne

UTC

Koordinētais universālais laiks

VHF

Ultraīsviļņu frekvence

VTS

Kuģu satiksmes dienesti

B papildinājums

CIPARSASKARNES FRĀZES IEKŠZEMES AIS

B.1.   Ievades frāzes

Seriālajā AIS ciparsaskarnē tiek izmantotas esošās IEC 61162 frāzes. Ciparsaskarnes frāžu detalizēts apraksts ir pieejams IEC 61162 izdevumā.

Papildus tam attiecībā uz iekšzemes AIS pārvietojamo staciju ir definētas šādas ciparsaskarnes frāzes.

B.2.   Iekšzemes ūdensceļu statiskie kuģa dati

Šo frāzi izmanto, lai mainītu iestatījumus, uz kuriem neattiecas SSD un VSD.

$PIWWSSD,cccccccc,xxxx,x.x,x.x,x,x,x,x.x,x.x,x.x,x.x*hh<CR><LF>

lauks 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11

| Lauks | Formāts | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1 | cccccccc | ENI numurs |
| 2 | xxxx | Iekšzemes kuģa veids saskaņā ar C PAPILDINĀJUMU |
| 3 | x.x | Kuģa garums no 0 līdz 800,0 metriem |
| 4 | x.x | Kuģa platums no 0 līdz 100,0 metriem |
| 5 | x | Kvalitāte informācijai par ātrumu: 1 = augsta vai 0 = zema |
| 6 | x | Kvalitāte informācijai par kursu: 1 = augsta vai 0 = zema |
| 7 | x | Kvalitāte informācijai par azimutu: 1 = augsta vai 0 = zema |
| 8 | x.x | B vērtība iekšējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz pakaļgalam) |
| 9 | x.x | C vērtība iekšējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz kreisajam bortam) |
| 10 | x.x | B vērtība ārējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz pakaļgalam) |
| 11 | x.x | C vērtība ārējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz kreisajam bortam) |

Lauks

Formāts

Apraksts

1

cccccccc

ENI numurs

2

xxxx

Iekšzemes kuģa veids saskaņā ar C PAPILDINĀJUMU

3

x.x

Kuģa garums no 0 līdz 800,0 metriem

4

x.x

Kuģa platums no 0 līdz 100,0 metriem

5

x

Kvalitāte informācijai par ātrumu: 1 = augsta vai 0 = zema

6

x

Kvalitāte informācijai par kursu: 1 = augsta vai 0 = zema

7

x

Kvalitāte informācijai par azimutu: 1 = augsta vai 0 = zema

8

x.x

B vērtība iekšējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz pakaļgalam)

9

x.x

C vērtība iekšējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz kreisajam bortam)

10

x.x

B vērtība ārējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz pakaļgalam)

11

x.x

C vērtība ārējam pozīcijas atskaites punktam (attālums no atskaites punkta līdz kreisajam bortam)

B.3.   Iekšzemes ūdensceļu reisa dati

Šo frāzi izmanto, lai iekšzemes AIS pārvietojamajā stacijā ievadītu kuģa datus par iekšzemes navigācijas reisiem. Lai izveidotu datus par iekšzemes reisiem, izmanto frāzi $PIWWIVD ar šādu saturu:

$PIWWIVD,x,x,x,x.x,x.x,x,xxx,xxxx,xxx,x.x,x.x,x.x,x.x*hh<CR><LF>

lauks 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13

| Lauks | Formāts | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1 | x | Sk. Ieteikumu ITU-R M.1371, 23. ziņojuma pārraides intervāla iestatījumus, noklusējuma iestatījums: 0 |
| 2 | x | Zilo konusu skaits: 0–3, 4 = B karogs, 5 = noklusējums = nav zināms |
| 3 | x | 0 = nav pieejams = noklusējums, 1 = ar kravu, 2 = bez kravas, pārējos neizmanto |
| 4 | x.x | Kuģa statiskā iegrime no 0 līdz 20,00 metriem, 0 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto |
| 5 | x.x | Kuģa virsūdens augstums no 0 līdz 40,00 metriem, 0 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto |
| 6 | x | Asistējošo velkoņu skaits 0–6, 7 = noklusējums = nezināms, pārējos neizmanto |
| 7 | xxx | Komandas locekļu skaits uz klāja no 0 līdz 254, 255 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto |
| 8 | xxxx | Pasažieru skaits uz klāja no 0 līdz 8 190 , 8 191 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto |
| 9 | xxx | Apkalpes locekļu skaits uz klāja no 0 līdz 254, 255 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto |
| 10 | x.x | Konvoja pagarinājums uz priekšgalu (metri.decimetri = izšķirtspēja dm) |
| 11 | x.x | Konvoja pagarinājums uz pakaļgalu (metri.decimetri = izšķirtspēja dm) |
| 12 | x.x | Konvoja pagarinājums uz kreiso pusi (metri.decimetri = izšķirtspēja dm) |
| 13 | x.x | Konvoja pagarinājums uz labo pusi (metri.decimetri = izšķirtspēja dm) |

Lauks

Formāts

Apraksts

1

x

Sk. Ieteikumu ITU-R M.1371, 23. ziņojuma pārraides intervāla iestatījumus, noklusējuma iestatījums: 0

2

x

Zilo konusu skaits: 0–3, 4 = B karogs, 5 = noklusējums = nav zināms

3

x

0 = nav pieejams = noklusējums, 1 = ar kravu, 2 = bez kravas, pārējos neizmanto

4

x.x

Kuģa statiskā iegrime no 0 līdz 20,00 metriem, 0 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto

5

x.x

Kuģa virsūdens augstums no 0 līdz 40,00 metriem, 0 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto

6

x

Asistējošo velkoņu skaits 0–6, 7 = noklusējums = nezināms, pārējos neizmanto

7

xxx

Komandas locekļu skaits uz klāja no 0 līdz 254, 255 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto

8

xxxx

Pasažieru skaits uz klāja no 0 līdz 8 190 , 8 191 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto

9

xxx

Apkalpes locekļu skaits uz klāja no 0 līdz 254, 255 = nezināms = noklusējums, pārējos neizmanto

10

x.x

Konvoja pagarinājums uz priekšgalu (metri.decimetri = izšķirtspēja dm)

11

x.x

Konvoja pagarinājums uz pakaļgalu (metri.decimetri = izšķirtspēja dm)

12

x.x

Konvoja pagarinājums uz kreiso pusi (metri.decimetri = izšķirtspēja dm)

13

x.x

Konvoja pagarinājums uz labo pusi (metri.decimetri = izšķirtspēja dm)

Ja vērtība laukos ir nulle, atbilstošo konfigurācijas uzstādījumu nemaina.

C papildinājums

IEKŠZEMES KUĢU UN KONVOJU VEIDI

Šīs atbilstības tabulas pamatā ir izvilkums no “Transportēšanas līdzekļu veidu kodiem” saskaņā ar ANO EEK Ieteikumu Nr. 28 un jūras kuģu veidi, kas definēti Ieteikumā ITU-R M.1371 “Universālās kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas tehniskās īpašības, izmantojot laikdales daudzpiekļuvi VHF jūras mobilajā joslā”.

| Kuģa un konvoja veids | Jūras kuģa veids |
| --- | --- |
| Kods | Kuģa nosaukums | Pirmais cipars | Otrais cipars |
| 8000 | Kuģis, nezināma veida | 9 | 9 |
| 8010 | Kravas motorkuģis | 7 | 9 |
| 8020 | Motorkuģis-tankkuģis | 8 | 9 |
| 8021 | Motorkuģis-tankkuģis šķidru kravu pārvadāšanai, N tips | 8 | 0 |
| 8022 | Motorkuģis-tankkuģis šķidru kravu pārvadāšanai, C tips | 8 | 0 |
| 8023 | Motorkuģis-tankkuģis tādu sauskravu pārvadāšanai, kas iespējamas arī šķidrā veidā (piem., cements) | 8 | 9 |
| 8030 | Konteinerkuģis | 7 | 9 |
| 8040 | Gāzvedējs tankkuģis | 8 | 0 |
| 8050 | Kravas motorkuģis, velkonis | 7 | 9 |
| 8060 | Motorkuģis-tankkuģis, velkonis | 8 | 9 |
| 8070 | Kravas motorkuģis, kopā ar vienu vai vairākiem kuģiem | 7 | 9 |
| 8080 | Kravas motorkuģis ar tankkuģi | 8 | 9 |
| 8090 | Kravas motorkuģis, viena vai vairāku kravas kuģu stūmējvelkonis | 7 | 9 |
| 8100 | Kravas motorkuģis, vismaz viena tankkuģa stūmējvelkonis | 8 | 9 |
| 8110 | Velkonis, kravas kuģis | 7 | 9 |
| 8120 | Velkonis, tankkuģis | 8 | 9 |
| 8130 | Velkonis-kravas kuģis | 3 | 1 |
| 8140 | Velkonis-kravas kuģis / velkonis-tankkuģis | 3 | 1 |
| 8150 | Kravas barža | 9 | 9 |
| 8160 | Cisternbarža | 9 | 9 |
| 8161 | Cisternbarža šķidru kravu pārvadāšanai, N tips | 9 | 0 |
| 8162 | Cisternbarža šķidru kravu pārvadāšanai, C tips | 9 | 0 |
| 8163 | Cisternbarža tādu sauskravu pārvadāšanai, kas iespējamas arī šķidrā veidā (piem., cements) | 9 | 9 |
| 8170 | Kravas barža ar konteineriem | 8 | 9 |
| 8180 | Gāzvedēja cisternbarža | 9 | 0 |
| 8210 | Stūmējvelkonis vienas kravas baržas stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8220 | Stūmējvelkonis divu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8230 | Stūmējvelkonis trīs kravas baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8240 | Stūmējvelkonis četru kravas baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8250 | Stūmējvelkonis piecu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8260 | Stūmējvelkonis sešu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8270 | Stūmējvelkonis septiņu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8280 | Stūmējvelkonis astoņu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8290 | Stūmējvelkonis deviņu vai vairāk baržu stumšanai vai vilkšanai | 7 | 9 |
| 8310 | Stūmējvelkonis vienas cisternbaržas vai gāzvedējas baržas stumšanai vai vilkšanai | 8 | 0 |
| 8320 | Stūmējvelkonis divu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8330 | Stūmējvelkonis trīs baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8340 | Stūmējvelkonis četru baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8350 | Stūmējvelkonis piecu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8360 | Stūmējvelkonis sešu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8370 | Stūmējvelkonis septiņu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8380 | Stūmējvelkonis astoņu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8390 | Stūmējvelkonis deviņu vai vairāk baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža | 8 | 0 |
| 8400 | Stūmējvelkonis, viena objekta | 5 | 2 |
| 8410 | Stūmējvelkonis, vairāku objektu | 3 | 1 |
| 8420 | Palīgvelkonis (eskorta) | 3 | 1 |
| 8430 | Stūmējkuģis, viena objekta | 9 | 9 |
| 8440 | Pasažieru kuģis, prāmis, Sarkanā Krusta kuģis, kruīza kuģis | 6 | 9 |
| 8441 | Prāmis | 6 | 9 |
| 8442 | Sarkanā Krusta kuģis | 5 | 8 |
| 8443 | Kruīza kuģis | 6 | 9 |
| 8444 | Pasažieru kuģis bez kajītēm | 6 | 9 |
| 8445 | Vienas dienas braucienu ātrgaitas kuģis | 6 | 9 |
| 8446 | Vienas dienas braucienu kuģis ar zemūdens spārniem | 6 | 9 |
| 8447 | Kruīza burukuģis | 6 | 9 |
| 8448 | Pasažieru burukuģis bez kajītēm | 6 | 9 |
| 8450 | Palīgkuģis policijas patruļdienesta vajadzībām, ostas pakalpojumu sniegšanai | 9 | 9 |
| 8451 | Palīgkuģis | 9 | 9 |
| 8452 | Policijas patruļkuģis | 5 | 5 |
| 8453 | Palīgkuģis ostas pakalpojumu sniegšanai | 9 | 9 |
| 8454 | Navigācijas uzraudzības kuģis | 9 | 9 |
| 8460 | Kuģis, remonta darbu kuģis, peldošais celtnis, kabeļu kuģis, boju izlikšanas kuģis, bagars | 3 | 3 |
| 8470 | Objekts, ko velk tauvā, sīkāk neprecizēts | 9 | 9 |
| 8480 | Zvejas kuģis | 3 | 0 |
| 8490 | Kuģis-bunkerētājs | 9 | 9 |
| 8500 | Cisternbarža ķimikāliju pārvadāšanai | 8 | 0 |
| 8510 | Objekts, sīkāk neprecizēts | 9 | 9 |
| 1500 | Ģenerālkravas jūras kuģis | 7 | 9 |
| 1510 | Gabalkravu jūras kuģis | 7 | 9 |
| 1520 | Beramkravu jūras kuģis | 7 | 9 |
| 1530 | Tankkuģis | 8 | 0 |
| 1540 | Tankkuģis sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai | 8 | 0 |
| 1850 | Atpūtas kuģis, garāks par 20 metriem | 3 | 7 |
| 1900 | Ātrgaitas kuģis | 4 | 9 |
| 1910 | Kuģis ar zemūdens spārniem | 4 | 9 |
| 1920 | Ātrgaitas katamarāns | 4 | 9 |

Kuģa un konvoja veids

Jūras kuģa veids

Kods

Kuģa nosaukums

Pirmais cipars

Otrais cipars

8000

Kuģis, nezināma veida

9

9

8010

Kravas motorkuģis

7

9

8020

Motorkuģis-tankkuģis

8

9

8021

Motorkuģis-tankkuģis šķidru kravu pārvadāšanai, N tips

8

0

8022

Motorkuģis-tankkuģis šķidru kravu pārvadāšanai, C tips

8

0

8023

Motorkuģis-tankkuģis tādu sauskravu pārvadāšanai, kas iespējamas arī šķidrā veidā (piem., cements)

8

9

8030

Konteinerkuģis

7

9

8040

Gāzvedējs tankkuģis

8

0

8050

Kravas motorkuģis, velkonis

7

9

8060

Motorkuģis-tankkuģis, velkonis

8

9

8070

Kravas motorkuģis, kopā ar vienu vai vairākiem kuģiem

7

9

8080

Kravas motorkuģis ar tankkuģi

8

9

8090

Kravas motorkuģis, viena vai vairāku kravas kuģu stūmējvelkonis

7

9

8100

Kravas motorkuģis, vismaz viena tankkuģa stūmējvelkonis

8

9

8110

Velkonis, kravas kuģis

7

9

8120

Velkonis, tankkuģis

8

9

8130

Velkonis-kravas kuģis

3

1

8140

Velkonis-kravas kuģis / velkonis-tankkuģis

3

1

8150

Kravas barža

9

9

8160

Cisternbarža

9

9

8161

Cisternbarža šķidru kravu pārvadāšanai, N tips

9

0

8162

Cisternbarža šķidru kravu pārvadāšanai, C tips

9

0

8163

Cisternbarža tādu sauskravu pārvadāšanai, kas iespējamas arī šķidrā veidā (piem., cements)

9

9

8170

Kravas barža ar konteineriem

8

9

8180

Gāzvedēja cisternbarža

9

0

8210

Stūmējvelkonis vienas kravas baržas stumšanai vai vilkšanai

7

9

8220

Stūmējvelkonis divu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8230

Stūmējvelkonis trīs kravas baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8240

Stūmējvelkonis četru kravas baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8250

Stūmējvelkonis piecu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8260

Stūmējvelkonis sešu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8270

Stūmējvelkonis septiņu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8280

Stūmējvelkonis astoņu kravas baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8290

Stūmējvelkonis deviņu vai vairāk baržu stumšanai vai vilkšanai

7

9

8310

Stūmējvelkonis vienas cisternbaržas vai gāzvedējas baržas stumšanai vai vilkšanai

8

0

8320

Stūmējvelkonis divu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8330

Stūmējvelkonis trīs baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8340

Stūmējvelkonis četru baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8350

Stūmējvelkonis piecu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8360

Stūmējvelkonis sešu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8370

Stūmējvelkonis septiņu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8380

Stūmējvelkonis astoņu baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8390

Stūmējvelkonis deviņu vai vairāk baržu stumšanai vai vilkšanai, no kurām vismaz viena ir cisternbarža vai gāzvedēja barža

8

0

8400

Stūmējvelkonis, viena objekta

5

2

8410

Stūmējvelkonis, vairāku objektu

3

1

8420

Palīgvelkonis (eskorta)

3

1

8430

Stūmējkuģis, viena objekta

9

9

8440

Pasažieru kuģis, prāmis, Sarkanā Krusta kuģis, kruīza kuģis

6

9

8441

Prāmis

6

9

8442

Sarkanā Krusta kuģis

5

8

8443

Kruīza kuģis

6

9

8444

Pasažieru kuģis bez kajītēm

6

9

8445

Vienas dienas braucienu ātrgaitas kuģis

6

9

8446

Vienas dienas braucienu kuģis ar zemūdens spārniem

6

9

8447

Kruīza burukuģis

6

9

8448

Pasažieru burukuģis bez kajītēm

6

9

8450

Palīgkuģis policijas patruļdienesta vajadzībām, ostas pakalpojumu sniegšanai

9

9

8451

Palīgkuģis

9

9

8452

Policijas patruļkuģis

5

5

8453

Palīgkuģis ostas pakalpojumu sniegšanai

9

9

8454

Navigācijas uzraudzības kuģis

9

9

8460

Kuģis, remonta darbu kuģis, peldošais celtnis, kabeļu kuģis, boju izlikšanas kuģis, bagars

3

3

8470

Objekts, ko velk tauvā, sīkāk neprecizēts

9

9

8480

Zvejas kuģis

3

0

8490

Kuģis-bunkerētājs

9

9

8500

Cisternbarža ķimikāliju pārvadāšanai

8

0

8510

Objekts, sīkāk neprecizēts

9

9

1500

Ģenerālkravas jūras kuģis

7

9

1510

Gabalkravu jūras kuģis

7

9

1520

Beramkravu jūras kuģis

7

9

1530

Tankkuģis

8

0

1540

Tankkuģis sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai

8

0

1850

Atpūtas kuģis, garāks par 20 metriem

3

7

1900

Ātrgaitas kuģis

4

9

1910

Kuģis ar zemūdens spārniem

4

9

1920

Ātrgaitas katamarāns

4

9

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/70

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/839

(2019. gada 7. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2014 par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 540/2014 par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK (1), un jo īpaši tās 8. panta otro daļu un 9. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 540/2014 ir noteiktas prasības visu M kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto pasažieru pārvadāšanai) un N kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto kravu pārvadāšanai) jaunu transportlīdzekļu ES tipa apstiprināšanai attiecībā uz to skaņas līmeni. Ar minēto regulu ir noteikti pasākumi saistībā ar tādu transportlīdzekļu akustisko brīdināšanas sistēmu (AVAS) hibrīdelektriskiem transportlīdzekļiem un pilnībā elektriskiem transportlīdzekļiem, kuras nolūks ir neaizsargātāko satiksmes dalībnieku brīdināšana. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 540/2014 ir noteiktas prasības visu M kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto pasažieru pārvadāšanai) un N kategorijas (transportlīdzekļi, ko izmanto kravu pārvadāšanai) jaunu transportlīdzekļu ES tipa apstiprināšanai attiecībā uz to skaņas līmeni. Ar minēto regulu ir noteikti pasākumi saistībā ar tādu transportlīdzekļu akustisko brīdināšanas sistēmu (AVAS) hibrīdelektriskiem transportlīdzekļiem un pilnībā elektriskiem transportlīdzekļiem, kuras nolūks ir neaizsargātāko satiksmes dalībnieku brīdināšana.

| (2) | Lai ņemtu vērā detalizētās prasības par AVAS, būtu jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (2) I pielikumā noteiktais informācijas dokuments saistībā ar transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanu attiecībā uz pieļaujamo skaņas līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Lai ņemtu vērā detalizētās prasības par AVAS, būtu jāpārskata Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (2) I pielikumā noteiktais informācijas dokuments saistībā ar transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanu attiecībā uz pieļaujamo skaņas līmeni.

| (3) | Pēc tam, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma 171. sesijā tika pieņemti ANO Noteikumu Nr. 138 par klusu autotransporta līdzekļu apstiprināšanu 01. sērijas grozījumi, Regulas (ES) Nr. 540/2014 VIII pielikums būtu jāpārskata, lai ieviestu AVAS pauzes funkcijas aizliegumu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma 171. sesijā tika pieņemti ANO Noteikumu Nr. 138 par klusu autotransporta līdzekļu apstiprināšanu 01. sērijas grozījumi, Regulas (ES) Nr. 540/2014 VIII pielikums būtu jāpārskata, lai ieviestu AVAS pauzes funkcijas aizliegumu.

| (4) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 540/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 540/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Ņemot vērā to, ka šī regula satur pielāgotus noteikumus, lai atspoguļotu ar AVAS pauzes funkciju saistītās prasības, kas jau ir piemērojamas saskaņā ar ANO EEK 1958. gada nolīgumu, un to, ka ar šo regulu tiek ieviesti pārejas noteikumi piemērošanai 2019. gadā, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka šī regula satur pielāgotus noteikumus, lai atspoguļotu ar AVAS pauzes funkciju saistītās prasības, kas jau ir piemērojamas saskaņā ar ANO EEK 1958. gada nolīgumu, un to, ka ar šo regulu tiek ieviesti pārejas noteikumi piemērošanai 2019. gadā, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 540/2014 I un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 7. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 158, 27.5.2014., 131. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulu (ES) Nr. 540/2014 groza šādi:

| 1) | I pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:






  a) | 12.8. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:

a)

12.8. punktu svītro;

| b) | pievieno šādu 12.9. punktu:
  “12.9.   AVAS

  12.9.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numurs attiecībā uz tā skaņas emisiju saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 138 (1)
  vai
  12.9.2.   Pilnīga atsauce uz AVAS skaņas emisijas līmeņa testa rezultātiem, kas izmērīti atbilstoši Regulai (ES) Nr. 540/2014 (1)”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 12.9. punktu:

“12.9.   AVAS

12.9.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numurs attiecībā uz tā skaņas emisiju saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 138 (1)

vai

12.9.2.   Pilnīga atsauce uz AVAS skaņas emisijas līmeņa testa rezultātiem, kas izmērīti atbilstoši Regulai (ES) Nr. 540/2014 (1)”;

| 2) | VIII pielikumu groza šādi:






  a) | I iedaļu aizstāj ar šādu:

  “I iedaļa
  Šajā pielikumā ir norādīti pasākumi, kas attiecas uz AVAS hibrīdelektriskiem transportlīdzekļiem un pilnībā elektriskiem transportlīdzekļiem.
  I.1.   Neatkarīgi no I.2. punkta a) un b) apakšpunkta un I.3. punkta a) un b) apakšpunkta II iedaļas noteikumi attiecas uz AVAS, kas uzstādīta:






  a) | transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

VIII pielikumu groza šādi:

a)

I iedaļu aizstāj ar šādu:

“I iedaļa

Šajā pielikumā ir norādīti pasākumi, kas attiecas uz AVAS hibrīdelektriskiem transportlīdzekļiem un pilnībā elektriskiem transportlīdzekļiem.

I.1.   Neatkarīgi no I.2. punkta a) un b) apakšpunkta un I.3. punkta a) un b) apakšpunkta II iedaļas noteikumi attiecas uz AVAS, kas uzstādīta:

a)

transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija;

| b) | jaunā pirms 2021. gada 1. jūlija reģistrētā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips. |
| --- | --- |

b)

jaunā pirms 2021. gada 1. jūlija reģistrētā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips.

I.2.   Neatkarīgi no I.3. punkta a) un b) apakšpunkta III iedaļas noteikumi attiecas uz AVAS, kas uzstādīta:

| a) | transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija, ja ražotājs izvēlas tā rīkoties; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts pirms 2019. gada 1. jūlija, ja ražotājs izvēlas tā rīkoties;

| b) | jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips; |
| --- | --- |

b)

jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips;

| c) | transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts laikposmā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 1. septembrim; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts laikposmā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 1. septembrim;

| d) | jaunā pirms 2023. gada 1. septembra reģistrētā transportlīdzeklī, kura pamatā ir c) apakšpunktā minētais tips. |
| --- | --- |

d)

jaunā pirms 2023. gada 1. septembra reģistrētā transportlīdzeklī, kura pamatā ir c) apakšpunktā minētais tips.

I.3.   IV iedaļas noteikumi attiecas uz AVAS, kas uzstādīta:

| a) | transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts pirms 2021. gada 1. septembra, ja ražotājs izvēlas tā rīkoties; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts pirms 2021. gada 1. septembra, ja ražotājs izvēlas tā rīkoties;

| b) | jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips; |
| --- | --- |

b)

jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir a) apakšpunktā minētais tips;

| c) | transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts 2021. gada 1. septembrī vai pēc minētā datuma; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzeklī, kura tips apstiprināts 2021. gada 1. septembrī vai pēc minētā datuma;

| d) | jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir c) apakšpunktā minēts tips; |
| --- | --- |

d)

jaunā transportlīdzeklī, kura pamatā ir c) apakšpunktā minēts tips;

| e) | visos jaunos transportlīdzekļos, kas reģistrēti 2023. gada 1. septembrī vai pēc minētā datuma.”; |
| --- | --- |

e)

visos jaunos transportlīdzekļos, kas reģistrēti 2023. gada 1. septembrī vai pēc minētā datuma.”;

| b) | pievieno šādu IV iedaļu:

  “IV iedaļa
  Piemēro III iedaļas noteikumus, izņemot III.2. punkta b) apakšpunktu. Papildus ievēro šādus nosacījumus:
  Slēdzis
  Jebkāds mehānisms, ar kuru vadītājs var apturēt AVAS darbību (“pauzes funkcija”), atbilst prasībām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.6. punktā, sākotnējās redakcijas 1. papildinājumā un 01. sērijas grozījumos (OV L 204, 5.8.2017., 112. lpp.).” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu IV iedaļu:

“IV iedaļa

Piemēro III iedaļas noteikumus, izņemot III.2. punkta b) apakšpunktu. Papildus ievēro šādus nosacījumus:

Slēdzis

Jebkāds mehānisms, ar kuru vadītājs var apturēt AVAS darbību (“pauzes funkcija”), atbilst prasībām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 138 6.2.6. punktā, sākotnējās redakcijas 1. papildinājumā un 01. sērijas grozījumos (OV L 204, 5.8.2017., 112. lpp.).”

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/74

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/840

(2019. gada 12. marts),

ar ko attiecībā uz Kanādas izcelsmes vīna importu groza Deleģēto regulu (ES) 2018/273 un atbrīvo mazumtirgotājus no ievešanas un izvešanas reģistra kārtošanas

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), jo īpaši tās 89. panta a) punktu, 147. panta 3. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/273 (2) paredz noteikumus par to, kā Regula (ES) Nr. 1308/2013 piemērojama attiecībā uz pavaddokumentiem, kas vajadzīgi, lai Savienībā brīvā apgrozībā laistu importētus vīna produktus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/273 (2) paredz noteikumus par to, kā Regula (ES) Nr. 1308/2013 piemērojama attiecībā uz pavaddokumentiem, kas vajadzīgi, lai Savienībā brīvā apgrozībā laistu importētus vīna produktus.

| (2) | Eiropas Savienības un Kanādas noslēgtajā nolīgumā par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību (3) (“nolīgums”), proti, tā 23. pantā, paredzēts, ka Kanādas izcelsmes vīnu, kura ražošanu uzrauga un kontrolē kāda no VI pielikumā minētajām kompetentajām iestādēm, var importēt saskaņā ar Savienības noteikumos paredzētajām vienkāršotajām sertifikācijas normām. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2018/273 26. pantu vīna ražotāji trešās valstīs var sagatavot un parakstīt sertifikācijas dokumentu, ja tie no šo trešo valstu kompetentajām struktūrām ir saņēmuši individuālu pilnvarojumu to darīt un šīs struktūras šos ražotājus pārbauda. Nolīguma 23. panta īstenošanas nolūkā Deleģētā regula (ES) 2018/273 būtu jāgroza, lai iekļautu noteikumu, kas attiecībā uz Kanādas izcelsmes vīnu importu Savienībā ļauj izmantot minētās regulas 26. pantā noteikto vienkāršoto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības un Kanādas noslēgtajā nolīgumā par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību (3) (“nolīgums”), proti, tā 23. pantā, paredzēts, ka Kanādas izcelsmes vīnu, kura ražošanu uzrauga un kontrolē kāda no VI pielikumā minētajām kompetentajām iestādēm, var importēt saskaņā ar Savienības noteikumos paredzētajām vienkāršotajām sertifikācijas normām. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2018/273 26. pantu vīna ražotāji trešās valstīs var sagatavot un parakstīt sertifikācijas dokumentu, ja tie no šo trešo valstu kompetentajām struktūrām ir saņēmuši individuālu pilnvarojumu to darīt un šīs struktūras šos ražotājus pārbauda. Nolīguma 23. panta īstenošanas nolūkā Deleģētā regula (ES) 2018/273 būtu jāgroza, lai iekļautu noteikumu, kas attiecībā uz Kanādas izcelsmes vīnu importu Savienībā ļauj izmantot minētās regulas 26. pantā noteikto vienkāršoto procedūru.

| (3) | Uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punkta pamata fiziskām vai juridiskām personām, kuru rīcībā profesionālās darbības veikšanai ir vīna produkti, jākārto šo produktu ievešanas un izvešanas reģistrs. Deleģētā regula (ES) 2018/273 noteiktu kategoriju operatoriem paredz atbrīvojumus no šā pienākuma. Šo atbrīvojumu mērķis ir atbrīvot no nesamērīga administratīvā sloga operatorus, kuri pārdod vai glabā nelielu daudzumu vīna produktu. Tomēr atbrīvojumi neattiecas uz mazumtirgotājiem, kuru saimnieciskā darbība pēc definīcijas ietver vīna un misas pārdošanu nelielos daudzumos. |
| --- | --- |

(3)

Uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 147. panta 2. punkta pamata fiziskām vai juridiskām personām, kuru rīcībā profesionālās darbības veikšanai ir vīna produkti, jākārto šo produktu ievešanas un izvešanas reģistrs. Deleģētā regula (ES) 2018/273 noteiktu kategoriju operatoriem paredz atbrīvojumus no šā pienākuma. Šo atbrīvojumu mērķis ir atbrīvot no nesamērīga administratīvā sloga operatorus, kuri pārdod vai glabā nelielu daudzumu vīna produktu. Tomēr atbrīvojumi neattiecas uz mazumtirgotājiem, kuru saimnieciskā darbība pēc definīcijas ietver vīna un misas pārdošanu nelielos daudzumos.

| (4) | Komisijas Regula (EK) Nr. 436/2009 (4), kas ir atcelta ar Deleģēto regulu (ES) 2018/273, atbrīvoja mazumtirgotājus no pienākuma kārtot ievešanas un izvešanas reģistru. Pienākums kārtot ievešanas un izvešanas reģistru rada ievērojamu administratīvo slogu mazumtirgotājiem, savukārt atbrīvojuma atjaunošana mazumtirgotājiem saglabā apmierinošu vīna produktu izsekojamības pakāpi. Tāpēc ir lietderīgi Deleģēto regulu (ES) 2018/273 grozīt, lai atbrīvotu mazumtirgotājus no pienākuma kārtot ievešanas un izvešanas reģistru. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Regula (EK) Nr. 436/2009 (4), kas ir atcelta ar Deleģēto regulu (ES) 2018/273, atbrīvoja mazumtirgotājus no pienākuma kārtot ievešanas un izvešanas reģistru. Pienākums kārtot ievešanas un izvešanas reģistru rada ievērojamu administratīvo slogu mazumtirgotājiem, savukārt atbrīvojuma atjaunošana mazumtirgotājiem saglabā apmierinošu vīna produktu izsekojamības pakāpi. Tāpēc ir lietderīgi Deleģēto regulu (ES) 2018/273 grozīt, lai atbrīvotu mazumtirgotājus no pienākuma kārtot ievešanas un izvešanas reģistru.

| (5) | Šī regula atjauno atbrīvojumu, kas iepriekš piešķirts uz Regulas (EK) Nr. 436/2009 pamata, tāpēc būtu jāizvairās no tā, ka uz mazumtirgotājiem attiecas pienākums kārtot ievešanas un izvešanas reģistru laikposmam no Deleģētās regulas (ES) 2018/273 stāšanās spēkā līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. Tāpēc juridiskās noteiktības labad atbrīvojums būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no Deleģētās regulas (ES) 2018/273 spēkā stāšanās dienas, |
| --- | --- |

(5)

Šī regula atjauno atbrīvojumu, kas iepriekš piešķirts uz Regulas (EK) Nr. 436/2009 pamata, tāpēc būtu jāizvairās no tā, ka uz mazumtirgotājiem attiecas pienākums kārtot ievešanas un izvešanas reģistru laikposmam no Deleģētās regulas (ES) 2018/273 stāšanās spēkā līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. Tāpēc juridiskās noteiktības labad atbrīvojums būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no Deleģētās regulas (ES) 2018/273 spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2018/273 groza šādi:

| 1) | regulas 28. panta 1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:






  “c) | ja tie ir mazumtirgotāji.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 28. panta 1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

“c)

| 2) | VII pielikuma IV daļas B iedaļu aizstāj ar šādu:






  “B. | 26. pantā minēto trešo valstu saraksts:






  — | Austrālija |
| --- | --- | --- | --- |

2)

VII pielikuma IV daļas B iedaļu aizstāj ar šādu:

“B.

—

Austrālija

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | Čīle |
| --- | --- |

—

Čīle

| — | Amerikas Savienotās Valstis”. |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 1. punktu piemēro no 2018. gada 3. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

1

(2)  Komisijas 2017. gada 11. decembra Deleģētā regula (ES) 2018/273, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogulāju stādīšanas atļauju sistēmu, vīna dārzu reģistru, pavaddokumentiem un sertifikāciju, preču ievešanas un izvešanas reģistru, obligātajām deklarācijām, paziņojumiem un paziņotās informācijas publicēšanu, bet Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 – attiecībā uz pārbaudēm un sodiem, kā arī groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 555/2008, (EK) Nr. 606/2009 un (EK) Nr. 607/2009 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 436/2009 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/560 (OV L 58, 28.2.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Kopienas un Kanādas 2003. gada 16. septembra Nolīgums par tirdzniecību ar vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem (“2003. gada vīna un stipro alkoholisko dzērienu nolīgums”), kas grozīts un iekļauts Visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 11, 14.1.2017., 23. lpp.).

3

CETA

(4)  Komisijas 2009. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 436/2009, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz vīna dārzu reģistru, obligātajiem paziņojumiem un informācijas vākšanu vīna tirgus uzraudzībai, kā arī vīna produktu pārvadājumu pavaddokumentiem un vīna nozarē veicamo uzskaites reģistrāciju (OV L 128, 27.5.2009., 15. lpp.).

4

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/76

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/841

(2019. gada 14. marts),

ar kuru labo konkrētu valodu versijas Deleģētajai regulai (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 7., 62., 156., 160., 212. un 253. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (2) vācu valodas versijā 1. panta 21. punktā iekļautajā nekomerciālu preču definīcijā ir ieviesusies kļūda, kura maina definīcijas tvērumu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (2) vācu valodas versijā 1. panta 21. punktā iekļautajā nekomerciālu preču definīcijā ir ieviesusies kļūda, kura maina definīcijas tvērumu.

| (2) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 slovāku valodas versijā 128. panta 2. punktā ir ieviesusies kļūda, kura ir ieviesta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/341 (3) attiecībā uz tādu preču vērtību, kam ir Savienības preču muitas statuss, un šī kļūda noteikumam piešķir pretēju nozīmi, nekā iecerēts. |
| --- | --- |

(2)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 slovāku valodas versijā 128. panta 2. punktā ir ieviesusies kļūda, kura ir ieviesta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/341 (3) attiecībā uz tādu preču vērtību, kam ir Savienības preču muitas statuss, un šī kļūda noteikumam piešķir pretēju nozīmi, nekā iecerēts.

| (3) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 itāļu valodas versijā ir kļūda 226. panta 1. punkta b) apakšpunktā saistībā ar tajā minēto darbinieku. |
| --- | --- |

(3)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 itāļu valodas versijā ir kļūda 226. panta 1. punkta b) apakšpunktā saistībā ar tajā minēto darbinieku.

| (4) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 igauņu valodas versijā 226. panta 3. punkta ievadteikumā ir kļūda, kura noteikumam piešķir pretēju nozīmi, nekā iecerēts. |
| --- | --- |

(4)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 igauņu valodas versijā 226. panta 3. punkta ievadteikumā ir kļūda, kura noteikumam piešķir pretēju nozīmi, nekā iecerēts.

| (5) | Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 22-01. pielikumā ir kļūda dāņu, franču, grieķu, holandiešu, somu, spāņu un vācu valodas versijā attiecībā uz precēm, kas uzskaitītas minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 22-01. pielikumā ir kļūda dāņu, franču, grieķu, holandiešu, somu, spāņu un vācu valodas versijā attiecībā uz precēm, kas uzskaitītas minētajā pielikumā.

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jālabo Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 teksts dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, slovāku, somu, spāņu un vācu valodas versijā. Tas neskar pārējo valodu versijas, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jālabo Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 teksts dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, slovāku, somu, spāņu un vācu valodas versijā. Tas neskar pārējo valodu versijas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(Neattiecas uz latviešu valodas versiju)

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 14. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģētā regula (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (OV L 69, 15.3.2016., 1. lpp.).

3

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/79

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/842

(2019. gada 22. maijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm, un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 22. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi” | 120,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Bezkaula, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 255,6 | 13 | AR |
| 207,8 | 28 | BR |
| 219,7 | 24 | TH |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 276,2 | 3 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 90

Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

120,2

0

AR

0207 14 10

Bezkaula, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

255,6

13

AR

207,8

28

BR

219,7

24

TH

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

276,2

3

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/81

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/843

(2019. gada 23. maijs)

par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu trīsdesmit sestajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā.

| (2) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti trīsdesmit sestajai konkursa kārtai, būtu jānosaka minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti trīsdesmit sestajai konkursa kārtai, būtu jānosaka minimālā pārdošanas cena.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai pārdotu sauso vājpienu saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080, trīsdesmit sestajai konkursa kārtai, attiecībā uz kuru piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2019. gada 21. maijā, minimālā pārdošanas cena ir 167,50 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 23. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/82 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/82

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/844

(2019. gada 14. maijs)

par to, lai Padomes ģenerālsekretārs īstenotu pilnvaras attiecībā uz sūdzībām, ko Padomei iesnieguši Eiropas galvenā prokurora amata kandidāti

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1696 (2018. gada 13. jūlijs) par darbības noteikumiem atlases komitejai, kas paredzēta 14. panta 3. punktā Regulā (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidē (1), un jo īpaši tā pielikuma VI noteikuma 1. punktu un VII noteikuma 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (2), (Civildienesta noteikumi) un jo īpaši to 2. pantu un 90. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/1696 pielikuma (“atlases komitejas darbības noteikumi”) VI noteikuma 1. punktu kandidāti, kuri ir izslēgti no atlases procedūras Eiropas galvenā prokurora amatam, var iesniegt Padomei sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/1696 pielikuma (“atlases komitejas darbības noteikumi”) VI noteikuma 1. punktu kandidāti, kuri ir izslēgti no atlases procedūras Eiropas galvenā prokurora amatam, var iesniegt Padomei sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē.

| (2) | Saskaņā ar atlases komitejas darbības noteikumu VII noteikuma 1. punktu kandidāti, kuri nav iekļauti atlases komitejas sagatavotajā Eiropas galvenā prokurora amatam kvalificēto kandidātu gala sarakstā, var iesniegt Padomei sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar atlases komitejas darbības noteikumu VII noteikuma 1. punktu kandidāti, kuri nav iekļauti atlases komitejas sagatavotajā Eiropas galvenā prokurora amatam kvalificēto kandidātu gala sarakstā, var iesniegt Padomei sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē.

| (3) | Civildienesta noteikumu 2. pantā ir paredzēts, ka katra iestāde nosaka, kurš tajā īsteno ar Civildienesta noteikumiem piešķirtās pilnvaras, kas ietver noteikumu 90. panta 2. punktā paredzētās iecēlējinstitūcijas pilnvaras. |
| --- | --- |

(3)

Civildienesta noteikumu 2. pantā ir paredzēts, ka katra iestāde nosaka, kurš tajā īsteno ar Civildienesta noteikumiem piešķirtās pilnvaras, kas ietver noteikumu 90. panta 2. punktā paredzētās iecēlējinstitūcijas pilnvaras.

| (4) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 240. panta 2. punkta pirmo daļu Padomei palīdz Ģenerālsekretariāts, ko vada ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 240. panta 2. punkta pirmo daļu Padomei palīdz Ģenerālsekretariāts, ko vada ģenerālsekretārs.

| (5) | Iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz sūdzībām Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē, ko saskaņā ar atlases komitejas darbības noteikumu VI noteikuma 1. punktu un VII noteikuma 1. punktu Padomei iesniedz kandidāti, kuri piedalās Eiropas galvenā prokurora amatā iecelšanas atlases procedūrā, būtu jāīsteno Padomes ģenerālsekretāram, |
| --- | --- |

(5)

Iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz sūdzībām Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta nozīmē, ko saskaņā ar atlases komitejas darbības noteikumu VI noteikuma 1. punktu un VII noteikuma 1. punktu Padomei iesniedz kandidāti, kuri piedalās Eiropas galvenā prokurora amatā iecelšanas atlases procedūrā, būtu jāīsteno Padomes ģenerālsekretāram,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punktu piešķirtas iecēlējinstitūcijai attiecībā uz sūdzībām, ko Padomei saskaņā ar atlases komitejas darbības noteikumu VI noteikuma 1. punktu vai VII noteikuma 1. punktu iesnieguši kandidāti, kuri ir izslēgti no atlases procedūras vai nav iekļauti atlases komitejas sagatavotajā Eiropas galvenā prokurora amatam kvalificēto kandidātu gala sarakstā, īsteno Padomes ģenerālsekretārs Padomes vārdā un vadībā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 14. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. DAEA

---

(1)  
  OV L 282, 12.11.2018., 8. lpp.

1

(2)  
  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

2

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/84 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/84

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/845

(2019. gada 17. maijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“Nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2169 (2). Nolīgums stājās spēkā 2015. gada 13. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“Nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/2169 (2). Nolīgums stājās spēkā 2015. gada 13. decembrī.

| (2) | Ar Nolīguma 15.3. panta 1. punktu izveido Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupu, kas pakļauta ar Nolīguma 15.1. panta 1. punktu izveidotajai Tirdzniecības komitejai. |
| --- | --- |

(2)

Ar Nolīguma 15.3. panta 1. punktu izveido Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupu, kas pakļauta ar Nolīguma 15.1. panta 1. punktu izveidotajai Tirdzniecības komitejai.

| (3) | Saskaņā ar 15. panta 4. punktu Tirdzniecības komitejas reglamentā, kas pieņemts ar ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1 (3), katra darba grupa var izstrādāt savu reglamentu, kuru paziņo Tirdzniecības komitejai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 15. panta 4. punktu Tirdzniecības komitejas reglamentā, kas pieņemts ar ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1 (3), katra darba grupa var izstrādāt savu reglamentu, kuru paziņo Tirdzniecības komitejai.

| (4) | Būtu jāpieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglaments. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāpieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglaments.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā attiecībā uz tās reglamentu, jo minētais reglaments Savienībai būs saistošs, |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā attiecībā uz tās reglamentu, jo minētais reglaments Savienībai būs saistošs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, pamatā ir minētās darba grupas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 17. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E.O. TEODOROVICI

---

(1)  
  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/2169 (2015. gada 1. oktobris) par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 307, 25.11.2015., 2. lpp.).

2

(3)  ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmums Nr. 1 (2011. gada 23. decembris) par Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu [2013/110/ES] (OV L 58, 1.3.2013., 9. lpp.).

3

---

ES UN KOREJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU DARBA GRUPAS LĒMUMS Nr. 1/2019

(... gada ...)

par tās reglamenta pieņemšanu

ES UN KOREJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU DARBA GRUPA,

ņemot vērā Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“Nolīgums”),

ņemot vērā ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1 (2011. gada 23. decembris) par Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu [2013/110/ES] (2) un jo īpaši tā pielikuma 15. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 15. panta 4. punktu Tirdzniecības komitejas reglamentā, kas pieņemts ar ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1, katra specializētā komiteja un darba grupa var izstrādāt savu reglamentu, kuru paziņo Tirdzniecības komitejai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 15. panta 4. punktu Tirdzniecības komitejas reglamentā, kas pieņemts ar ES un Korejas Tirdzniecības komitejas Lēmumu Nr. 1, katra specializētā komiteja un darba grupa var izstrādāt savu reglamentu, kuru paziņo Tirdzniecības komitejai.

| (2) | Būtu jānosaka Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglaments, |
| --- | --- |

(2)

Būtu jānosaka Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglaments,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo pieņem pielikumā iekļauto Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas reglamentu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas vārdā –

grupas vadītājs

nodaļas vadītājs

Korejas Republikas Tirdzniecības, rūpniecības un enerģētikas ministrija

Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas līdzpriekšsēdētājs

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas līdzpriekšsēdētājs

---

(1)  
  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

1

(2)  
  OV L 58, 1.3.2013., 9. lpp.

2

PIELIKUMS

ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU DARBA GRUPAS REGLAMENTS

1. pants

Sastāvs un vadība

1.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupa (“ĢIN darba grupa”), kas izveidota saskaņā ar Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“Nolīgums”), 15.3. panta 1. punkta g) apakšpunktu, savus pienākumus veic tā, kā paredzēts Nolīguma 10.25. pantā.

2.   ĢIN darba grupas sastāvā ir Korejas Republikas (“Koreja”) pārstāvji, no vienas puses, un Eiropas Savienības pārstāvji, no otras puses.

3.   Saskaņā ar Nolīguma 15.3. panta 3. punktu ĢIN darba grupas līdzpriekšsēdētāji ir Korejas un Eiropas Savienības pārstāvji.

4.   Katrs līdzpriekšsēdētājs visas vai atsevišķas līdzpriekšsēdētāja funkcijas var deleģēt izvirzītam vietniekam; šādā gadījumā turpmāk tekstā ikviena atsauce uz līdzpriekšsēdētāju attiecas arī uz izvirzīto vietnieku.

5.   Katrs līdzpriekšsēdētājs izraugās kontaktpunktu visos ar ĢIN darba grupu saistītajos jautājumos. Minētie kontaktpunkti ir kopīgi atbildīgi par ĢIN darba grupas sekretariāta darbu.

2. pants

Sanāksmes

Saskaņā ar Nolīguma 10.25. panta 2. punktu sanāksmes pārmaiņus notiek abās Pusēs. ĢIN darba grupa sanāk laikā, vietā un veidā (kas var ietvert videokonferenci), par ko Puses vienojas, bet ne vēlāk kā 90 dienas pēc jebkuras Puses pieprasījuma.

3. pants

Sarakste

1.   ĢIN darba grupas priekšsēdētājiem adresētu saraksti nosūta kontaktpunktiem izplatīšanai ĢIN darba grupas locekļiem.

2.   Sarakste var notikt jebkādā rakstiskā veidā, arī pa e-pastu.

3.   Saskaņā ar Tirdzniecības komitejas reglamenta 15. pantu Tirdzniecības komitejai dara zināmus ĢIN darba grupas ieceltos kontaktpunktus. Visu ar Nolīguma īstenošanu saistīto saraksti, dokumentus un saziņu, tostarp e-pasta vēstuļu apmaiņu, starp ĢIN darba grupas kontaktpunktiem vienlaikus nosūta Tirdzniecības komitejas sekretariātam, Eiropas Savienības delegācijai Korejas Republikā un Korejas Republikas misijai Eiropas Savienībā.

4. pants

Sanāksmju darba kārtība

1.   Kontaktpunkti pirms katras sanāksmes sagatavo provizorisku darba kārtību. To kopā ar attiecīgajiem dokumentiem pārsūta ĢIN darba grupas locekļiem, tostarp ĢIN darba grupas līdzpriekšsēdētājiem, ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes sākuma. Provizoriskajā darba kārtībā var iekļaut visus jautājumus, uz kuriem attiecas Nolīguma 10.25. pants.

2.   Katra no Pusēm ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes sākuma var prasīt, lai provizoriskajā darba kārtībā tiktu iekļauti jautājumi, uz kuriem attiecas Nolīguma 10.25. pants. Šādus jautājumus iekļauj provizoriskajā darba kārtībā.

3.   Provizoriskās darba kārtības galīgo redakciju ne vēlāk kā piecas dienas pirms sanāksmes sākuma izplata līdzpriekšsēdētājiem.

4.   Līdzpriekšsēdētāji katras sanāksmes sākumā vienprātīgi pieņem darba kārtību. Ja abi līdzpriekšsēdētāji par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī jebkādu pagaidu darba kārtībā neiekļautu jautājumu.

5. pants

Lūgumi grozīt Nolīguma 10.A vai 10.B pielikumu

1.   Katra no Pusēm ar attiecīgās Puses līdzpriekšsēdētāja parakstītu vēstuli var prasīt Nolīguma 10.A vai 10.B pielikumā pievienot atsevišķas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes vai tās svītrot.

2.   Saskaņā ar Nolīguma 10.25. panta 1. un 3. punktu ĢIN darba grupa var vienprātīgi nolemt grozīt 10.A un 10.B pielikumu, lai pēc Nolīgumā minētās attiecīgās procedūras pabeigšanas pievienotu atsevišķas Eiropas Savienības vai Korejas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. ĢIN darba grupa var arī vienprātīgi nolemt ieteikt galīgo lēmumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pievienošanu vai svītrošanu pieņemt Tirdzniecības komitejā saskaņā ar 10.21. panta 4. punktu un 10.24. un 10.25. pantu.

3.   Tirdzniecības komiteja saskaņā ar 15.3. panta 5. punktu var uzņemties ĢIN darba grupai uzticēto uzdevumu un nolemt grozīt 10.A un 10.B pielikumu. Turklāt saskaņā ar 15.5. panta 2. punktu Tirdzniecības komiteja var nolemt grozīt 10.A un 10.B pielikumu, un Puses var pieņemt lēmumu atbilstīgi savām attiecīgajām piemērojamajām tiesiskajām prasībām un procedūrām.

4.   Puses, nolemjot grozīt 10.A un 10.B pielikumu, cenšas pienācīgi ņemt vērā abu Pušu attiecīgās intereses saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

6. pants

Lēmumi un ieteikumi

1.   ĢIN darba grupa ieteikumus un lēmumus pieņem vienprātīgi, kā paredzēts Nolīguma 10.25. pantā.

2.   ĢIN darba grupas ieteikumus Nolīguma 10.25. panta nozīmē adresē Pusēm, un tos paraksta līdzpriekšsēdētāji.

3.   ĢIN darba grupas lēmumus Nolīguma 10.25. panta nozīmē paraksta līdzpriekšsēdētāji. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

4.   ĢIN darba grupas pieņemtiem lēmumiem un ieteikumiem ir kārtas numurs, pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.

7. pants

Rakstiskā procedūra

1.   ĢIN darba grupas ieteikumu vai lēmumu var pieņemt rakstiskā procedūrā, ja abas Puses tam piekrīt. Rakstiskā procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp ĢIN darba grupas līdzpriekšsēdētājiem.

2.   Tās Puses līdzpriekšsēdētājs, kura ierosina izmantot rakstisko procedūru, iesniedz ieteikuma vai lēmuma projektu otras Puses līdzpriekšsēdētājam, kurš atbild, norādot, vai viņš pieņem vai nepieņem ieteikuma vai lēmuma projektu. Otras Puses līdzpriekšsēdētājs var arī ierosināt grozījumus vai prasīt papildu laiku pārdomām. Ja par projektu ir panākta vienošanās, to pieņem saskaņā ar 6. pantu.

8. pants

Protokols

1.   Katras sanāksmes protokola projektu kontaktpunkti sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes. Protokola projektā norāda pieņemtos ieteikumus un lēmumus un iekļauj visus citus izdarītos secinājumus.

2.   Abas Puses rakstiski apstiprina protokolu 28 dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par ko Puses ir vienojušās. Pēc apstiprināšanas līdzpriekšsēdētāji paraksta divus protokola oriģināleksemplārus. Katrs līdzpriekšsēdētājs glabā vienu protokola oriģināleksemplāru.

9. pants

Ziņošana

ĢIN darba grupa katrā kārtējā Tirdzniecības komitejas sanāksmē ziņo Tirdzniecības komitejai par savām darbībām, kā paredzēts Nolīguma 15.3. panta 4. punktā.

10. pants

Izdevumi

1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai rodas, piedaloties ĢIN darba grupas sanāksmēs.

2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas rīko sanāksmi.

11. pants

Atklātums un konfidencialitāte

1.   Ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, ĢIN darba grupas sanāksmes nav atklātas.

2.   Ja Puse ĢIN darba grupai iesniedz informāciju, kas saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem ir konfidenciāla, otra Puse uzskata šādu informāciju par konfidenciālu, kā paredzēts Nolīguma 15.1. panta 7. punktā.

3.   Katra Puse var lemt par Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/89 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/89

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/846

(2019. gada 21. maijs),

ar ko ieceļ divus Revīzijas palātas locekļus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Rumānijas un Horvātijas Republikas priekšlikumus,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumus (1),

tā kā:

| (1) | George PUFAN kunga pilnvaru termiņš beigsies 2019. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

George PUFAN kunga pilnvaru termiņš beigsies 2019. gada 30. jūnijā.

| (2) | Neven MATES kunga pilnvaru termiņš beigsies 2019. gada 14. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Neven MATES kunga pilnvaru termiņš beigsies 2019. gada 14. jūlijā.

| (3) | Revīzijas palātā tādēļ būtu jāieceļ divi jauni locekļi, |
| --- | --- |

(3)

Revīzijas palātā tādēļ būtu jāieceļ divi jauni locekļi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Revīzijas palātas locekļiem tiek iecelti:

| a) | Viorel ȘTEFAN kungs uz laikposmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2025. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

a)

Viorel ȘTEFAN kungs uz laikposmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2025. gada 30. jūnijam;

| b) | Ivana MALETIĆ kundze uz laikposmu no 2019. gada 15. jūlija līdz 2025. gada 14. jūlijam. |
| --- | --- |

b)

Ivana MALETIĆ kundze uz laikposmu no 2019. gada 15. jūlija līdz 2025. gada 14. jūlijam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 21. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  2019. gada 16. aprīļa atzinumi (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēti).

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 24.5.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 138/90 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 138/90

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/847

(2019. gada 15. maijs)

par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā”

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 3800)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā” būtība ir šāda: “Kukaiņi ir vajadzīgi mūsu ekosistēmām un pārtikas nodrošinājuma panākšanai. Komisijai ir jāpieņem tiesību akti, lai saglabātu un uzlabotu kukaiņu dzīvotnes kā nebojātas vides rādītājus.” |
| --- | --- |

(1)

ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā” būtība ir šāda: “Kukaiņi ir vajadzīgi mūsu ekosistēmām un pārtikas nodrošinājuma panākšanai. Komisijai ir jāpieņem tiesību akti, lai saglabātu un uzlabotu kukaiņu dzīvotnes kā nebojātas vides rādītājus.”

| (2) | Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas mērķi ir šādi: “Lai uzskatāmi uzlabotu dzīves dabisko pamatu, mēs aicinām izvirzīt obligātus mērķus: noteikt, ka bioloģiskās daudzveidības veicināšana ir viens no KLP vispārējiem mērķiem; krasi samazināt pesticīdu izmantošanu, bez izņēmumiem aizliegt kaitīgus pesticīdus un pārskatīt atbilstības kritērijus; veicināt lauksaimniecības ainavu strukturālo daudzveidību; efektīvi samazināt barības vielu daudzumu (piemēram, Natura 2000); efektīvi noteikt aizsargājamās teritorijas (piemēram, Ūdens pamatdirektīva); pastiprināt pētniecību un uzraudzību un uzlabot izglītību.” |
| --- | --- |

(2)

Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas mērķi ir šādi: “Lai uzskatāmi uzlabotu dzīves dabisko pamatu, mēs aicinām izvirzīt obligātus mērķus: noteikt, ka bioloģiskās daudzveidības veicināšana ir viens no KLP vispārējiem mērķiem; krasi samazināt pesticīdu izmantošanu, bez izņēmumiem aizliegt kaitīgus pesticīdus un pārskatīt atbilstības kritērijus; veicināt lauksaimniecības ainavu strukturālo daudzveidību; efektīvi samazināt barības vielu daudzumu (piemēram, Natura 2000); efektīvi noteikt aizsargājamās teritorijas (piemēram, Ūdens pamatdirektīva); pastiprināt pētniecību un uzraudzību un uzlabot izglītību.”

| (3) | Līgums par Eiropas Savienību (LES) nostiprina Savienības pilsonību un pilnveido Savienības demokrātisko darbību, cita starpā nosakot, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, organizējot Eiropas pilsoņu iniciatīvu. |
| --- | --- |

(3)

Līgums par Eiropas Savienību (LES) nostiprina Savienības pilsonību un pilnveido Savienības demokrātisko darbību, cita starpā nosakot, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, organizējot Eiropas pilsoņu iniciatīvu.

| (4) | Tālab pilsoņu iniciatīvai nepieciešamajām procedūrām un nosacījumiem vajadzētu būt skaidriem, vienkāršiem, viegli īstenojamiem un samērīgiem ar pilsoņu iniciatīvas būtību, lai veicinātu pilsoņu līdzdalību un Savienība kļūtu viņiem pieejamāka. |
| --- | --- |

(4)

Tālab pilsoņu iniciatīvai nepieciešamajām procedūrām un nosacījumiem vajadzētu būt skaidriem, vienkāršiem, viegli īstenojamiem un samērīgiem ar pilsoņu iniciatīvas būtību, lai veicinātu pilsoņu līdzdalību un Savienība kļūtu viņiem pieejamāka.

| (5) | Savienības tiesību aktus Līgumu īstenošanas nolūkā var pieņemt:






  — | lai izveidotu lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju un citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 2. punktu, |
| --- | --- | --- |

(5)

Savienības tiesību aktus Līgumu īstenošanas nolūkā var pieņemt:

—

lai izveidotu lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju un citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 2. punktu,

| — | dalībvalstu to normatīvo vai administratīvo aktu tuvināšanai, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību, pamatojoties uz LESD 114. pantu, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu to normatīvo vai administratīvo aktu tuvināšanai, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību, pamatojoties uz LESD 114. pantu,

| — | lai veiktu tādus pasākumus veterinārijas un fitosanitārijas jomā, kuru tiešais mērķis ir sabiedrības veselības aizsardzība, pamatojoties uz LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

lai veiktu tādus pasākumus veterinārijas un fitosanitārijas jomā, kuru tiešais mērķis ir sabiedrības veselības aizsardzība, pamatojoties uz LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

| — | lai pieņemtu daudzgadu pamatprogrammu, kurā izklāstītas visas Savienības darbības pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, pamatojoties uz LESD 182. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

lai pieņemtu daudzgadu pamatprogrammu, kurā izklāstītas visas Savienības darbības pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, pamatojoties uz LESD 182. panta 1. punktu,

| — | lai veiktu darbības ar mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu, to lasot saistībā ar LESD 191. panta 1. punkta pirmo un trešo ievilkumu. |
| --- | --- |

—

lai veiktu darbības ar mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus, pamatojoties uz LESD 192. panta 1. punktu, to lasot saistībā ar LESD 191. panta 1. punkta pirmo un trešo ievilkumu.

| (6) | Ņemot vērā šos iemeslus, ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu, lai īstenotu Līgumus, kā noteikts minētās regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā šos iemeslus, ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu, lai īstenotu Līgumus, kā noteikts minētās regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

| (7) | Turklāt saskaņā ar minētās regulas 3. panta 2. punktu ir izveidota pilsoņu komiteja un ieceltas kontaktpersonas, un ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai maldinoša, nedz klajā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt saskaņā ar minētās regulas 3. panta 2. punktu ir izveidota pilsoņu komiteja un ieceltas kontaktpersonas, un ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai maldinoša, nedz klajā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā.

| (8) | Tāpēc ierosinātā pilsoņu iniciatīva “Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā” ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc ierosinātā pilsoņu iniciatīva “Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā” ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo reģistrē ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 27. maijā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts ierosinātās pilsoņu iniciatīvas “Glābiet bites! Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un kukaiņu dzīvotņu uzlabošana Eiropā” organizētājiem (pilsoņu komitejas locekļiem), ko pārstāv Manuela RIPA un Clara BORASIO, kas darbojas kā kontaktpersonas.

Briselē, 2019. gada 15. maijā

Komisijas vārdā –

pirmais priekšsēdētāja vietnieks

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.

1

---