# Az Európai Unió L 145/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 145 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. június 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 145

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. június 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/905 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki halászatában a 2019–2021-es időszakban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/906 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2019–2021 közötti végrehajtásának részletes szabályairól szóló (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/907 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 14.) a szakmai képzések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv 49b. cikke alapján a síoktatók közös képzési vizsgája létrehozásáról (
  1
  ) | 7 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/908 határozata (2019. május 29.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EULEX KOSZOVÓ 1/2019) | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/909 végrehajtási határozata (2019. február 18.) a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program alkalmazásában a kötelező kutatási felmérések jegyzékének létrehozásáról és a küszöbértékek megállapításáról | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/910 felhatalmazáson alapuló határozata (2019. március 13.) a halászati és akvakultúra-ágazatban a biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program létrehozásáról | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/905 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki halászatában a 2019–2021-es időszakban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

2

*

A Bizottság (EU) 2019/906 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2019–2021 közötti végrehajtásának részletes szabályairól szóló (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

4

*

A Bizottság (EU) 2019/907 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 14.) a szakmai képzések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv 49b. cikke alapján a síoktatók közös képzési vizsgája létrehozásáról (
  1
  )

1

7

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2019/908 határozata (2019. május 29.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EULEX KOSZOVÓ 1/2019)

19

*

A Bizottság (EU) 2019/909 végrehajtási határozata (2019. február 18.) a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program alkalmazásában a kötelező kutatási felmérések jegyzékének létrehozásáról és a küszöbértékek megállapításáról

21

*

A Bizottság (EU) 2019/910 felhatalmazáson alapuló határozata (2019. március 13.) a halászati és akvakultúra-ágazatban a biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program létrehozásáról

27

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egységes elektronikus beszámolási formátumot meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2018. december 17-i (EU) 2018/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 143., 2019.5.29. ) | 85 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egységes elektronikus beszámolási formátumot meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2018. december 17-i (EU) 2018/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 143., 2019.5.29. )

( HL L 143., 2019.5.29. )

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/1

---

Értesítés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépéséről

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült, 2017. június 29-én Brüsszelben aláírt harmadik kiegészítő jegyzőkönyv (1) a 14. cikkének (1) bekezdése értelmében 2019. július 1-jével hatályba lép.

1

---

(1)  
  HL L 196., 2017.7.27., 3. o.

1

---

RENDELETEK

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/905 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 13.)

az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki halászatában a 2019–2021-es időszakban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (6) bekezdésére, valamint 18. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján visszadobási terveket fogadjon el egy legfeljebb hároméves kezdeti időtartamra, amely egy további, összesen hároméves időtartammal meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(2)

A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a tagállamok által kidolgozott, az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetett közös ajánlások alapján, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján visszadobási terveket fogadjon el egy legfeljebb hároméves kezdeti időtartamra, amely egy további, összesen hároméves időtartammal meghosszabbítható.

| (3) | Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság közvetlen halászati állománygazdálkodási érdekekkel bír az északnyugati vizeken. Az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2018. május 31-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a bizonyos tengerfenéki fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára a 2019–2021-es időszakban alkalmazandó visszadobási tervre vonatkozóan. A közös ajánlást 2018. augusztus 30-án módosították. |
| --- | --- |

(3)

Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság közvetlen halászati állománygazdálkodási érdekekkel bír az északnyugati vizeken. Az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően e tagállamok 2018. május 31-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a bizonyos tengerfenéki fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára a 2019–2021-es időszakban alkalmazandó visszadobási tervre vonatkozóan. A közös ajánlást 2018. augusztus 30-án módosították.

| (4) | Az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) e közös ajánlás alapján meghatározta a bizonyos tengerfenéki fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára a 2019–2021-es évekre alkalmazandó visszadobási tervet. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) e közös ajánlás alapján meghatározta a bizonyos tengerfenéki fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára a 2019–2021-es évekre alkalmazandó visszadobási tervet.

| (5) | 2018. november 14-én Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság új közös ajánlást nyújtott be, amely három korrekciót javasol az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelettel létrehozott visszadobási tervhez. |
| --- | --- |

(5)

2018. november 14-én Belgium, Írország, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és az Egyesült Királyság új közös ajánlást nyújtott be, amely három korrekciót javasol az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelettel létrehozott visszadobási tervhez.

| (6) | Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elősegíti a tagállamok közötti együttműködést, és ennek keretében szükség esetén azt is biztosítja, hogy az érintett tudományos testületek megfelelő tudományos hozzájárulást nyújtsanak. Az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadása előtt az érintett tudományos testületek tudományos hozzájárulást nyújtottak, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett. Az új közös ajánlás olyan technikai jellegű korrekciókra tesz javaslatot, amelyeket lefednek a már beszerzett tudományos szakvélemények. |
| --- | --- |

(6)

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elősegíti a tagállamok közötti együttműködést, és ennek keretében szükség esetén azt is biztosítja, hogy az érintett tudományos testületek megfelelő tudományos hozzájárulást nyújtsanak. Az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadása előtt az érintett tudományos testületek tudományos hozzájárulást nyújtottak, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett. Az új közös ajánlás olyan technikai jellegű korrekciókra tesz javaslatot, amelyeket lefednek a már beszerzett tudományos szakvélemények.

| (7) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 28. pontja úgy rendelkezik, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottságnak konzultálnia kell az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak a 28 tagállam, a Bizottság, valamint a megfigyelői státuszban az Európai Parlament részéről közreműködő képviselők alkotta halászati szakértői csoport véleményével. |
| --- | --- |

(7)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 28. pontja úgy rendelkezik, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottságnak konzultálnia kell az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak a 28 tagállam, a Bizottság, valamint a megfigyelői státuszban az Európai Parlament részéről közreműködő képviselők alkotta halászati szakértői csoport véleményével.

| (8) | Először is az új közös ajánlás javaslata szerint helyesbíteni kell „Seltra-hálópanel” elnevezésű halászeszköznek az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletben szereplő meghatározását, mivel nincs összhangban a 2018. május 31-i közös ajánlással. |
| --- | --- |

(8)

Először is az új közös ajánlás javaslata szerint helyesbíteni kell „Seltra-hálópanel” elnevezésű halászeszköznek az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletben szereplő meghatározását, mivel nincs összhangban a 2018. május 31-i közös ajánlással.

| (9) | Másodszor, az új közös ajánlás javaslata szerint célszerű törölni azt a követelményt, amelynek értelmében a norvég homár feszítőlapos vonóhálóval folytatott halászatában rendkívül szelektív halászeszközöket kell használni, mivel e követelmény tévesen került a 2018. május 31-i közös ajánlásba és következésképpen az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletbe. |
| --- | --- |

(9)

Másodszor, az új közös ajánlás javaslata szerint célszerű törölni azt a követelményt, amelynek értelmében a norvég homár feszítőlapos vonóhálóval folytatott halászatában rendkívül szelektív halászeszközöket kell használni, mivel e követelmény tévesen került a 2018. május 31-i közös ajánlásba és következésképpen az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletbe.

| (10) | Végezetül az új közös ajánlás azt is javasolja, hogy a csíkos fésűkagyló tengerfenéki halászata ne tartozzon bizonyos, az ír-tengeri halászatban alkalmazott halászeszközök szelektivitásának javítására irányuló technikai intézkedések alkalmazási körébe, mivel a 2018. május 31-i közös ajánlásnak és következésképpen az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletnek sem volt az a célja, hogy az említett halászatot a szóban forgó technikai intézkedések hatálya alá vonja. |
| --- | --- |

(10)

Végezetül az új közös ajánlás azt is javasolja, hogy a csíkos fésűkagyló tengerfenéki halászata ne tartozzon bizonyos, az ír-tengeri halászatban alkalmazott halászeszközök szelektivitásának javítására irányuló technikai intézkedések alkalmazási körébe, mivel a 2018. május 31-i közös ajánlásnak és következésképpen az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletnek sem volt az a célja, hogy az említett halászatot a szóban forgó technikai intézkedések hatálya alá vonja.

| (11) | Az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után indokolt azonnal hatályba lépnie. Tekintettel arra, hogy az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelettel létrehozott visszadobási terv 2019. január 1-jétől alkalmazandó, ezt a rendeletet indokolt visszamenőleges hatállyal, 2019. január 1-jétől alkalmazni, |
| --- | --- |

(12)

mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után indokolt azonnal hatályba lépnie. Tekintettel arra, hogy az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelettel létrehozott visszadobási terv 2019. január 1-jétől alkalmazandó, ezt a rendeletet indokolt visszamenőleges hatállyal, 2019. január 1-jétől alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   
  »Seltra-hálópanel«: olyan szelektáló eszköz, amely:






  a) | a zsákvég egyenes szakaszában egy négyes osztatú hálószakaszban elhelyezett, legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú) hálószemekből szőtt, vagy legalább 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből szőtt felső hálópanel; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   
  »Seltra-hálópanel«: olyan szelektáló eszköz, amely:

a)

a zsákvég egyenes szakaszában egy négyes osztatú hálószakaszban elhelyezett, legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú) hálószemekből szőtt, vagy legalább 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből szőtt felső hálópanel;

| b) | legalább 3 méter hosszúságú; |
| --- | --- |

b)

legalább 3 méter hosszúságú;

| c) | legfeljebb 4 méter távolságra helyezkedik el a zsákkötéltől; valamint |
| --- | --- |

c)

legfeljebb 4 méter távolságra helyezkedik el a zsákkötéltől; valamint

| d) | szélessége eléri a vonóháló felső hálópanelje felső rétegének teljes szélességét (azaz szegélytől szegélyig ér).” |
| --- | --- |

d)

szélessége eléri a vonóháló felső hálópanelje felső rétegének teljes szélességét (azaz szegélytől szegélyig ér).”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az ICES 6a körzet parttól számított tizenkét tengeri mérföld széles sávjában 80–110 mm szembőségű feszítőlapos vonóhálóval kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus).” |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az ICES 6a körzet parttól számított tizenkét tengeri mérföld széles sávjában 80–110 mm szembőségű feszítőlapos vonóhálóval kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus

| 3. | A 10. cikk (4) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „E rendelkezés nem alkalmazandó azokra a hajókra, amelyek fogásain belül a norvég homár aránya meghaladja a 30 %-ot, illetve a csíkos fésűkagyló aránya meghaladja a 85 %-ot.” |
| --- | --- |

3.

A 10. cikk (4) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„E rendelkezés nem alkalmazandó azokra a hajókra, amelyek fogásain belül a norvég homár aránya meghaladja a 30 %-ot, illetve a csíkos fésűkagyló aránya meghaladja a 85 %-ot.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/2034 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. október 18.) az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki halászatában a 2019-2021-es időszakban alkalmazandó visszadobási terv létrehozásáról (HL L 327., 2018.12.21., 8. o.).

2

---

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/906 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 13.)

az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2019–2021 közötti végrehajtásának részletes szabályairól szóló (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/973 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásaira vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével fokozatosan fel kívánja számolni a visszadobás gyakorlatát minden uniós halászati tevékenységben. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásaira vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével fokozatosan fel kívánja számolni a visszadobás gyakorlatát minden uniós halászati tevékenységben.

| (2) | Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke olyan többéves tervek elfogadásáról rendelkezik, amelyek állományvédelmi intézkedéseket tartalmaznak bizonyos állományoknak egy adott földrajzi területen való halászata kapcsán. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke olyan többéves tervek elfogadásáról rendelkezik, amelyek állományvédelmi intézkedéseket tartalmaznak bizonyos állományoknak egy adott földrajzi területen való halászata kapcsán.

| (3) | Az ilyen többéves tervek meghatározzák a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit, és felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy e részleteket tovább pontosítsa a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az ilyen többéves tervek meghatározzák a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit, és felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy e részleteket tovább pontosítsa a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján.

| (4) | Az Európai Parlament és a Tanács 2018. július 4-én elfogadta az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2018/973 rendeletet. Az említett rendelet 11. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kirakodási kötelezettség részleteiről. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament és a Tanács 2018. július 4-én elfogadta az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2018/973 rendeletet. Az említett rendelet 11. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kirakodási kötelezettség részleteiről.

| (5) | Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság közvetlen halászati állománygazdálkodási érdekkel bír az Északi-tengeren. Az Északi-tengerrel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság 2018. május 30-án új közös ajánlást nyújtott be a Bizottsághoz az Északi-tengeren folytatott tengerfenéki halászatban alkalmazandó kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteire vonatkozóan. A közös ajánlást 2018. augusztus 30-án módosították. |
| --- | --- |

(5)

Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság közvetlen halászati állománygazdálkodási érdekkel bír az Északi-tengeren. Az Északi-tengerrel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság 2018. május 30-án új közös ajánlást nyújtott be a Bizottsághoz az Északi-tengeren folytatott tengerfenéki halászatban alkalmazandó kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteire vonatkozóan. A közös ajánlást 2018. augusztus 30-án módosították.

| (6) | Az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) e közös ajánlás alapján meghatározta az említett halászatokban a 2019–2021-es évekre alkalmazandó visszadobási tervet. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) e közös ajánlás alapján meghatározta az említett halászatokban a 2019–2021-es évekre alkalmazandó visszadobási tervet.

| (7) | Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság 2018. november 6-án és 2018. december 19-én további közös ajánlásokat nyújtott be a korábbi, 2018. május 30-i és 2018. augusztus 30-i közös ajánlás kiigazítása céljából. |
| --- | --- |

(7)

Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság 2018. november 6-án és 2018. december 19-én további közös ajánlásokat nyújtott be a korábbi, 2018. május 30-i és 2018. augusztus 30-i közös ajánlás kiigazítása céljából.

| (8) | Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elősegíti a tagállamok közötti együttműködést, és ennek keretében szükség esetén azt is biztosítja, hogy az érintett tudományos testületek megfelelő tudományos hozzájárulást nyújtsanak. Az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadása előtt az érintett tudományos testületek tudományos hozzájárulást nyújtottak, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett. Az új közös ajánlások változatlan tudományos adatokon nyugvó, technikai jellegű korrekciókat tartalmaznak. A közös ajánlásban szereplő további halászeszköz ugyanabba a vonóháló-kategóriába tartozik. Mivel az új közös ajánlásban szereplő ikervonóháló (OTT) egy fenékvonóháló-típus, hatása megegyezik az egyéb fenékvonóhálók hatásával. Ennélfogva a tudományos szakvélemény változatlan marad. Ami a de minimis korrekcióját illeti, a jelenlegi megfogalmazás szerint a de minimis érték százalékos arányát a kirakodási kötelezettség alá tartozó, minimális referenciaméret alatti fajok teljes éves fogásának alapján kell kiszámítani. A de minimis érték százalékos arányát ugyanakkor inkább a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogása alapján kellene kiszámítani. |
| --- | --- |

(8)

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elősegíti a tagállamok közötti együttműködést, és ennek keretében szükség esetén azt is biztosítja, hogy az érintett tudományos testületek megfelelő tudományos hozzájárulást nyújtsanak. Az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadása előtt az érintett tudományos testületek tudományos hozzájárulást nyújtottak, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) áttekintett. Az új közös ajánlások változatlan tudományos adatokon nyugvó, technikai jellegű korrekciókat tartalmaznak. A közös ajánlásban szereplő további halászeszköz ugyanabba a vonóháló-kategóriába tartozik. Mivel az új közös ajánlásban szereplő ikervonóháló (OTT) egy fenékvonóháló-típus, hatása megegyezik az egyéb fenékvonóhálók hatásával. Ennélfogva a tudományos szakvélemény változatlan marad. Ami a de minimis korrekcióját illeti, a jelenlegi megfogalmazás szerint a de minimis érték százalékos arányát a kirakodási kötelezettség alá tartozó, minimális referenciaméret alatti fajok teljes éves fogásának alapján kell kiszámítani. A de minimis érték százalékos arányát ugyanakkor inkább a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogása alapján kellene kiszámítani.

| (9) | Az (EU) 2018/973 rendelet 16. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottságnak a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultálnia kell az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. Az új közös ajánlásokban előírt intézkedések összhangban vannak a halászati szakértői csoport véleményével, amelyet a 28 tagállam, a Bizottság és megfigyelőként az Európai Parlament képviselői alkotnak. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2018/973 rendelet 16. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottságnak a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultálnia kell az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. Az új közös ajánlásokban előírt intézkedések összhangban vannak a halászati szakértői csoport véleményével, amelyet a 28 tagállam, a Bizottság és megfigyelőként az Európai Parlament képviselői alkotnak.

| (10) | A 2018. november 6-i közös ajánlás javaslatot tesz arra, hogy az ikervonóhálót (OTT) felvegyék az egyes halászati tevékenységekben használt vonóhálók kódjegyzékeibe. A technikai kiigazítás egyértelműsíti, hogy a vonóhálót használó hajókra vonatkozó egyes mentességek a fenékikervonóhálókra (két, együtt felszerelt, egy hajó által irányított vonóháló) is alkalmazandók. Mivel a 2018. május 30-i közös ajánlásban a „vonóhálók” szöveg szerepelt, azaz az ajánlás minden vonóhálóra, az ikervonóhálókra is kiterjedt, az adott halászeszközre vonatkozó kód felvételére van szükség. |
| --- | --- |

(10)

A 2018. november 6-i közös ajánlás javaslatot tesz arra, hogy az ikervonóhálót (OTT) felvegyék az egyes halászati tevékenységekben használt vonóhálók kódjegyzékeibe. A technikai kiigazítás egyértelműsíti, hogy a vonóhálót használó hajókra vonatkozó egyes mentességek a fenékikervonóhálókra (két, együtt felszerelt, egy hajó által irányított vonóháló) is alkalmazandók. Mivel a 2018. május 30-i közös ajánlásban a „vonóhálók” szöveg szerepelt, azaz az ajánlás minden vonóhálóra, az ikervonóhálókra is kiterjedt, az adott halászeszközre vonatkozó kód felvételére van szükség.

| (11) | A 2018. december 19-i közös ajánlás javaslatot tesz egy, a de minimis kivételek kiszámítására vonatkozó bizonyos tényezőket érintő hiba kiigazítására a következők vonatkozásában:






  a) | az ICES 4c körzetben fenékvonóhálókkal fogott, minimális állományvédelmi referenciaméret alatti vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal; |
| --- | --- | --- |

(11)

A 2018. december 19-i közös ajánlás javaslatot tesz egy, a de minimis kivételek kiszámítására vonatkozó bizonyos tényezőket érintő hiba kiigazítására a következők vonatkozásában:

a)

az ICES 4c körzetben fenékvonóhálókkal fogott, minimális állományvédelmi referenciaméret alatti vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal;

| b) | az ICES 4a és 4b körzetben fenékvonóhálókkal fogott, minimális állományvédelmi referenciaméret alatti vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal. |
| --- | --- |

b)

az ICES 4a és 4b körzetben fenékvonóhálókkal fogott, minimális állományvédelmi referenciaméret alatti vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal.

| (12) | Az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie. Tekintettel arra, hogy az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelettel létrehozott visszadobási terv 2019. január 1-jén hatályba lépett, ezt a rendeletet visszamenőleges hatállyal 2019. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(13)

mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie. Tekintettel arra, hogy az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelettel létrehozott visszadobási terv 2019. január 1-jén hatályba lépett, ezt a rendeletet visszamenőleges hatállyal 2019. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

  „az alábbiakkal felszerelt fenékvonóhálókkal (OTB, OTT, TBN) ejtett fogások:” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„az alábbiakkal felszerelt fenékvonóhálókkal (OTB, OTT, TBN) ejtett fogások:”

| 2. | A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a téli hónapokban (november 1-jétől április 30-ig) a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászatban legalább 120 mm-es szembőségű fenékvonóhálóval (OTB, OTT, PTB) kifogott sima lepényhalak.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

| 3. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a c) pontban a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „a legalább 70 mm szembőségű, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a c) pontban a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„a legalább 70 mm szembőségű, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:”;

| b) | a d) pontban a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „a legalább 35 mm szembőségű, legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal és menekülőnyílással ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:”; |
| --- | --- |

b)

a d) pontban a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„a legalább 35 mm szembőségű, legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal és menekülőnyílással ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:”;

| c) | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a 70–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót vagy kerítőhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES 4c körzet uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:
  a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogásának 2019-ben 6 %-át, illetve 2020-ban és 2021-ben 5 %-át; közönséges tőkehalból az említett teljes éves fogás legfeljebb 2 %-ának megfelelő mennyiség dobható vissza;”; |
| --- | --- | --- |

c)

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogásának 2019-ben 6 %-át, illetve 2020-ban és 2021-ben 5 %-át; közönséges tőkehalból az említett teljes éves fogás legfeljebb 2 %-ának megfelelő mennyiség dobható vissza;”;

| d) | az f) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | a 70–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót vagy kerítőhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES 4a és 4b körzet uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:
  a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely 2019-ben nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogásának 6 %-át; közönséges tőkehalból az említett teljes éves fogás legfeljebb 2 %-ának megfelelő mennyiség dobható vissza;”; |
| --- | --- | --- |

d)

az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely 2019-ben nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogásának 6 %-át; közönséges tőkehalból az említett teljes éves fogás legfeljebb 2 %-ának megfelelő mennyiség dobható vissza;”;

| e) | a g) pontban a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „a 90–119 mm szembőségű, Seltra-hálópanellel felszerelt fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB), vagy legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott halászatban:”. |
| --- | --- |

e)

a g) pontban a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„a 90–119 mm szembőségű, Seltra-hálópanellel felszerelt fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB), vagy legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott halászatban:”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 179., 2018.7.16., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/2035 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. október 18.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2019–2021 közötti végrehajtásának részletes szabályairól (HL L 327., 2018.12.21., 17. o.).

3

---

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/907 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2019. március 14.)

a szakmai képzések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv 49b. cikke alapján a síoktatók közös képzési vizsgája létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 49b. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A síoktatók jelenleg a 2005/36/EK irányelvben meghatározott kölcsönös elismerés elve alapján ismertethetik el képesítésüket. Egy a síoktatók számára kidolgozott közös képzési vizsga (CTT) feltétel nélkül elismerhetővé tenne bizonyos síoktatói képesítéseket, így ezen képesítések megszerzői könnyebben mozoghatnának a tagállamok között. A CTT az egyik módja a síoktatók Unión belüli mobilitása megkönnyítésének. Azokra a síoktatókra, akik nem jogosultak részt venni a CTT-n vagy még nem tették le azt, továbbra is a 2005/36/EK irányelv szerinti általános képesítéselismerési keretfeltételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A síoktatók jelenleg a 2005/36/EK irányelvben meghatározott kölcsönös elismerés elve alapján ismertethetik el képesítésüket. Egy a síoktatók számára kidolgozott közös képzési vizsga (CTT) feltétel nélkül elismerhetővé tenne bizonyos síoktatói képesítéseket, így ezen képesítések megszerzői könnyebben mozoghatnának a tagállamok között. A CTT az egyik módja a síoktatók Unión belüli mobilitása megkönnyítésének. Azokra a síoktatókra, akik nem jogosultak részt venni a CTT-n vagy még nem tették le azt, továbbra is a 2005/36/EK irányelv szerinti általános képesítéselismerési keretfeltételek vonatkoznak.

| (2) | A síoktatói szakma, illetve a síoktatói képesítés megszerzéséhez vezető oktatás és képzés a tagállamok több mint egyharmadában szabályozva van, ezáltal a 2005/36/EK irányelv 49b. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A síoktatói szakma, illetve a síoktatói képesítés megszerzéséhez vezető oktatás és képzés a tagállamok több mint egyharmadában szabályozva van, ezáltal a 2005/36/EK irányelv 49b. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmények teljesülnek.

| (3) | 2012-ben kilenc tagállam – Ausztria, Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Románia, Spanyolország és az Egyesült Királyság – egyetértési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) kötött egy Unión belüli síoktatói szakmai kártya kiadására irányuló kísérleti program létrehozásáról. 2014-ben Szlovénia és a Cseh Köztársaság is csatlakozott a megállapodáshoz. A megállapodás elismerte azon síoktatók szerzett jogait, akik a megállapodás aláírásakor az aláíró tagállamok állampolgárai voltak. A megállapodás azt is kimondta, hogy aláírásának időpontjától az Eurotest és az Eurosecurity vizsgák sikeres teljesítése az előfeltétele a síoktatói képesítés említett tagállamok közötti feltétel nélküli elismerésének. A jogbiztonság érdekében a CTT tartalmának kidolgozásakor helyénvaló és észszerű e két vizsgára támaszkodni, és a megállapodásban elfogadott rendelkezéseket közös alapnak tekinteni e rendelet kidolgozásához. |
| --- | --- |

(3)

2012-ben kilenc tagállam – Ausztria, Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Románia, Spanyolország és az Egyesült Királyság – egyetértési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) kötött egy Unión belüli síoktatói szakmai kártya kiadására irányuló kísérleti program létrehozásáról. 2014-ben Szlovénia és a Cseh Köztársaság is csatlakozott a megállapodáshoz. A megállapodás elismerte azon síoktatók szerzett jogait, akik a megállapodás aláírásakor az aláíró tagállamok állampolgárai voltak. A megállapodás azt is kimondta, hogy aláírásának időpontjától az Eurotest és az Eurosecurity vizsgák sikeres teljesítése az előfeltétele a síoktatói képesítés említett tagállamok közötti feltétel nélküli elismerésének. A jogbiztonság érdekében a CTT tartalmának kidolgozásakor helyénvaló és észszerű e két vizsgára támaszkodni, és a megállapodásban elfogadott rendelkezéseket közös alapnak tekinteni e rendelet kidolgozásához.

| (4) | Az e rendelet hatálya alá tartozó összes síoktatónak képesnek kell lennie biztonságos síoktatási foglalkozásokat tartani teljesen önállóan havas, hegyvidéki környezetben, kivéve az olyan területeket, ahol hegymászási technikák szükségesek. A síoktatás magas színvonalának biztosítása érdekében a CTT letételére feljogosító képesítéseknek célszerű bizonyos pedagógia készségekre is kiterjedniük. |
| --- | --- |

(4)

Az e rendelet hatálya alá tartozó összes síoktatónak képesnek kell lennie biztonságos síoktatási foglalkozásokat tartani teljesen önállóan havas, hegyvidéki környezetben, kivéve az olyan területeket, ahol hegymászási technikák szükségesek. A síoktatás magas színvonalának biztosítása érdekében a CTT letételére feljogosító képesítéseknek célszerű bizonyos pedagógia készségekre is kiterjedniük.

| (5) | Adott esetben a Nemzetközi Síszövetség (FIS) által szervezett versenyeken való részvételt és az ilyen versenyeken szerzett FIS-pontokat is figyelembe kell venni a CTT technikai alkalmasságot igazoló I. része alóli felmentésre irányuló kérelmek elbírálásakor. |
| --- | --- |

(5)

Adott esetben a Nemzetközi Síszövetség (FIS) által szervezett versenyeken való részvételt és az ilyen versenyeken szerzett FIS-pontokat is figyelembe kell venni a CTT technikai alkalmasságot igazoló I. része alóli felmentésre irányuló kérelmek elbírálásakor.

| (6) | A jogbiztonság érdekében szükséges elismerni minden olyan síoktató szerzett jogait, akik rendelkeznek a megállapodás alapján kiállított szakmai kártyával, vagy a megállapodás aláírói között nem szereplő tagállamban szerezték meg az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikét, amennyiben bizonyítani tudják meghatározott feltételek mellett a szükséges síoktatói tapasztalatot, |
| --- | --- |

(6)

A jogbiztonság érdekében szükséges elismerni minden olyan síoktató szerzett jogait, akik rendelkeznek a megállapodás alapján kiállított szakmai kártyával, vagy a megállapodás aláírói között nem szereplő tagállamban szerezték meg az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikét, amennyiben bizonyítani tudják meghatározott feltételek mellett a szükséges síoktatói tapasztalatot,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

E rendelet hatálya alá tartozik minden olyan európai uniós állampolgár, aki síoktatói tevékenységet kíván folytatni egy másik tagállamban, mint amelyikben az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikét megszerezte.

2. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet meghatározza a közös képzési vizsga (CTT) tartalmát, valamint az azon való részvételre és az annak teljesítésére vonatkozó feltételeket.

(2)   A CTT magában foglal egy, a síoktatók technikai alkalmasságának és egy másik, a síoktatók biztonsági ismereteinek bizonyítására szolgáló vizsgarészt a II. melléklet I., illetve II. részében meghatározott szabályoknak megfelelően.

3. cikk

Illetékes szervezetek

E rendelet alkalmazásában illetékes szervezetek alatt az I. mellékletben felsorolt szervezetek értendők, amelyek képesítései feljogosítanak az 5. cikk értelmében a CTT-n való részvételre.

4. cikk

A feltétel nélküli elismerés elve

(1)   A tagországok elismerik a CTT sikeres letételét igazoló, a 8. cikknek megfelelően kiállított bizonyítványokat. Ilyen bizonyítvány birtokában az Unió bármely polgára jogosult másik tagállamokban ugyanolyan feltételekkel végezni a síoktatói szakmai tevékenységet, mint azok a síoktatók, akik ezekben a tagállamokban szerezték meg képesítésüket.

(2)   A tagállamok elismerik a 7. cikk értelmében szerzett jogokkal rendelkező síoktatók részére a 8. cikknek megfelelően kiállított bizonyítványokat. Ilyen bizonyítvány birtokában az Unió bármely polgára jogosult másik tagállamokban ugyanolyan feltételekkel végezni a síoktatói szakmai tevékenységet, mint azok a síoktatók, akik ezekben a tagállamokban szerezték meg képesítésüket.

5. cikk

A CTT-n való részvétel

Az Unió minden olyan polgára, aki rendelkezik az I. mellékletben (2) felsorolt képesítések valamelyikével, vagy képzésen vesz részt annak megszerzése céljából, jogosult a CTT-n való részvételre.

2

6. cikk

Felmentések

(1)   Az 5. cikk sérelme nélkül felmentést kaphatnak a II. melléklet I. részében említett technikai alkalmasságot bizonyító vizsgarész alól azok a síoktatók, akik rendelkeznek az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikével, vagy képzésen vesznek részt annak megszerzése céljából, és vagy

| a) | bizonyítani tudják, hogy bármely öt éves időszakon belül férfiak esetében legalább 100 pontot, nők esetében pedig legalább 85 pontot szereztek a Nemzetközi Síszövetség (FIS) alpesisíversenyein műlesiklás vagy óriás műlesiklás versenyszámban, vagy |
| --- | --- |

a)

bizonyítani tudják, hogy bármely öt éves időszakon belül férfiak esetében legalább 100 pontot, nők esetében pedig legalább 85 pontot szereztek a Nemzetközi Síszövetség (FIS) alpesisíversenyein műlesiklás vagy óriás műlesiklás versenyszámban, vagy

| b) | letették az Eurotest vizsgát. |
| --- | --- |

b)

letették az Eurotest vizsgát.

(2)   Az 5. cikk sérelme nélkül felmentést kaphatnak a II. melléklet II. részében említett biztonsági vonatkozású kompetenciákat bizonyító vizsgarész alól azok a síoktatók, akik már rendelkeznek az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikével, vagy képzésen vesznek részt annak megszerzése céljából.

(3)   Azoknak a síoktatóknak, akik a CTT részeként már teljesítették vagy a II. melléklet I. részében említett technikai alkalmasságot bizonyító vizsgarészt, vagy a II. melléklet II. részében említett biztonsági vonatkozású kompetenciákat bizonyító vizsgarészt, nem kell megismételniük a CTT-nek azt a részét, amelyet sikeresen elvégeztek.

7. cikk

Szerzett jogok

(1)   Azok a síoktatók, akik e rendelet hatálybalépése előtt rendelkeztek a megállapodás alapján kibocsátott szakmai kártyával, élhetnek a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltétel nélküli elismerés lehetőségével.

(2)   Azok az e rendelet hatálya alá tartozó síoktatók, akik sikeresen letették az Eurotest és Eurosecurity vizsgákat és rendelkeznek az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikével, élhetnek a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltétel nélküli elismerés lehetőségével.

(3)   Azok a síoktatók, akik egy olyan tagállamban szerezték meg az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikét, amely e rendelet hatálybalépésének pillanatában nem szerepel a megállapodás aláírói között, de igazolni tudják, hogy a rendelet hatálybalépését közvetlenül megelőző öt évben legalább 200 napos szakmai tapasztalatot szereztek, szintén élhetnek a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltétel nélküli elismerés lehetőségével.

(4)   Azok a síoktatók, akik az (1), (2) és (3) bekezdés értelmében szerzett jogokkal rendelkeznek, jogosultak a 8. cikknek megfelelő képesítő bizonyítvány igénylésére.

8. cikk

Képesítő bizonyítvány

(1)   Azok az e rendelet hatálya alá tartozó síoktatók, akik vagy sikeresen letették a CTT-t, vagy a 7. cikk értelmében szerzett jogokkal rendelkeznek, képesítő bizonyítványt kapnak. A bizonyítványt az a tagállam vagy a tagállam azon illetékes szervezete állítja ki, amely az 5. cikk értelmében a CTT-n való részvételre feljogosító szakmai képesítést kiadta.

(2)   A képesítő bizonyítványnak legalább az alábbiakat tartalmaznia kell:

| a) | a síoktató neve; |
| --- | --- |

a)

a síoktató neve;

| b) | a CTT-n elért eredmények és adott esetben a CTT letételének dátuma; |
| --- | --- |

b)

a CTT-n elért eredmények és adott esetben a CTT letételének dátuma;

| c) | az a konkrét szerzett jog, amellyel adott esetben a síoktató a 7. cikk értelmében rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

az a konkrét szerzett jog, amellyel adott esetben a síoktató a 7. cikk értelmében rendelkezik;

| d) | a képesítést kiadó tagállam vagy illetékes szervezet megnevezése; |
| --- | --- |

d)

a képesítést kiadó tagállam vagy illetékes szervezet megnevezése;

| e) | az az I. mellékletben szereplő képesítés, amellyel a síoktató rendelkezik. |
| --- | --- |

e)

az az I. mellékletben szereplő képesítés, amellyel a síoktató rendelkezik.

(3)   A képesítő bizonyítványhoz egy matrica is tartozik, amelyet a síoktató saját országában kiállított szakmai kártyájára kell felragasztani. Ez a matrica bizonyítja, hogy a síoktató részére kiállítottak egy képesítő bizonyítványt, és legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a síoktató neve; |
| --- | --- |

a)

a síoktató neve;

| b) | a képesítő bizonyítvány kiadásának éve; |
| --- | --- |

b)

a képesítő bizonyítvány kiadásának éve;

| c) | a kiállító tagállam vagy illetékes szervezet megnevezése. |
| --- | --- |

c)

a kiállító tagállam vagy illetékes szervezet megnevezése.

(4)   Egy síoktató kérésére bármikor ki kell állítani képesítő bizonyítványa másolatát.

9. cikk

Értesítési eljárás

A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot és a többi tagállamot az I. mellékletben felsorolt képesítéseket érintő összes változásról, illetve minden olyan új képesítésről, amely a készségek és ismeretek tekintetében az I. mellékletben szereplőkhöz hasonlítható. Ezeket az értesítéseket az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott belső piaci információs rendszeren keresztül kell megtenni.

3

10. cikk

Hosszú időtartamú képzés és tapasztalat

Azoknak a síoktatóknak, akik az I. mellékletben felsorolt képesítések valamelyikével rendelkeznek és bizonyítani tudják, hogy legalább 95 napos elméleti és gyakorlati síoktatói képzésben részesültek, valamint 95 napos síoktatási tapasztalattal rendelkeznek, Ausztriában „Diplomschilehrer” szinten (okleveles síoktatóként) ismerik el a képesítését.

11. cikk

Záró rendelkezések

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

1

(2)  Ausztria esetében ez alatt a „Diplomschilehrer” képesítés értendő, amely korábban „staatlich geprüfter Schilehrer” néven volt ismeretes.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1024/2012/EU rendelete (2012. október 25.) a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 1. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

Képesítések

Az e mellékletben felsorolt képesítések esetében gondoskodni kell arról, hogy kiegyensúlyozott arányban szerepeljen bennük az elméleti ismeretek elsajátítása és a – pályán, illetve pályán kívüli síelést is magában foglaló – szakmai gyakorlat, továbbá kifejezetten alkalmasak legyenek az alábbi készségek és ismeretek közvetítésére:

| a) | a tanítási, oktatási és képzési módszertanok megértése és képesség ezeknek mind a pályán, mind a pályán kívüli alpesisí-oktatásban történő alkalmazására; |
| --- | --- |

a)

a tanítási, oktatási és képzési módszertanok megértése és képesség ezeknek mind a pályán, mind a pályán kívüli alpesisí-oktatásban történő alkalmazására;

| b) | képesség az egyes foglalkozások változó időjárási viszonyokhoz igazítására; |
| --- | --- |

b)

képesség az egyes foglalkozások változó időjárási viszonyokhoz igazítására;

| c) | képesség az alpesisí-oktatás bármely – kezdőktől a rutinos síelőkig terjedő – szintjén résztvevő bármely csoportjának megfelelő oktatási követelmények önálló módon történő kidolgozására, megvalósítására és értékelésére; |
| --- | --- |

c)

képesség az alpesisí-oktatás bármely – kezdőktől a rutinos síelőkig terjedő – szintjén résztvevő bármely csoportjának megfelelő oktatási követelmények önálló módon történő kidolgozására, megvalósítására és értékelésére;

| d) | képesség egy alpesisí-oktatási program kidolgozására megfelelő oktatási módszerek használatával; |
| --- | --- |

d)

képesség egy alpesisí-oktatási program kidolgozására megfelelő oktatási módszerek használatával;

| e) | képesség helyzetgyakorlatok kidolgozására; |
| --- | --- |

e)

képesség helyzetgyakorlatok kidolgozására;

| f) | képesség bármilyen típusú alpesisí-oktatásban használható tanítási, oktatási és képzési segédanyagok készítésére; |
| --- | --- |

f)

képesség bármilyen típusú alpesisí-oktatásban használható tanítási, oktatási és képzési segédanyagok készítésére;

| g) | képesség egy feladat technikai kivitelezésének bemutatására és azon belül a különböző elemek elmagyarázására az alpesisí-oktatás bármely szintjén részt vevő bármely csoport részére; |
| --- | --- |

g)

képesség egy feladat technikai kivitelezésének bemutatására és azon belül a különböző elemek elmagyarázására az alpesisí-oktatás bármely szintjén részt vevő bármely csoport részére;

| h) | képesség egy alpesisí-oktatási foglalkozás vagy tanfolyam értékelésére; |
| --- | --- |

h)

képesség egy alpesisí-oktatási foglalkozás vagy tanfolyam értékelésére;

| i) | az elsősegélynyújtás elveinek ismerete és képesség ezeknek egy télisportbaleset esetén történő alkalmazására, valamint mentőakció indítására. |
| --- | --- |

i)

az elsősegélynyújtás elveinek ismerete és képesség ezeknek egy télisportbaleset esetén történő alkalmazására, valamint mentőakció indítására.

| Tagállam | Képesítés | A képesítéseket kiadó szervezetek |
| --- | --- | --- |
| Ausztria | Diplomschilehrer or Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg | — | Bundessportakademie Innsbruck |

Tagállam

Képesítés

A képesítéseket kiadó szervezetek

Ausztria

Diplomschilehrer or Landesschilehrer/Schilehrer in Vorarlberg

—

Bundessportakademie Innsbruck

| — | Landesschilehrerverbände |
| --- | --- |

—

Landesschilehrerverbände

Belgium

| — | BE-fr: Moniteur sportif entraineur |
| --- | --- |

—

BE-fr: Moniteur sportif entraineur

| — | BE-nl: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar |
| --- | --- |

—

BE-nl: Trainer A Alpijns Skiën/Skileraar

| — | Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS) |
| --- | --- |

—

Administration de l'Éducation physique, du Sport et de la Vie en Plein Air (ADEPS)

| — | Sport Vlaanderen |
| --- | --- |

—

Sport Vlaanderen

Bulgária

Ски учител клас C

Българско ски училище

Horvátország

Učitelj skijanja

| — | Skijaško Učilište |
| --- | --- |

—

Skijaško Učilište

| — | Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS) |
| --- | --- |

—

Hrvatski zbor učitelja i trenera sportova na snijegu (HZUTS)

Cseh Köztársaság

Instruktor lyžování APUL A

Asociace profesionálních učitelů lyžování a lyžařských škol, o.s. (APUL)

Dánia

Euro Ski Pro

Den Danske Skiskole

Finnország

Level 3 – hiihdonopettaja

| — | Suomen hiihdonopettajat ry (FNASI/SHOry) |
| --- | --- |

—

Suomen hiihdonopettajat ry (FNASI/SHOry)

| — | Vuokatti Sports Institute |
| --- | --- |

—

Vuokatti Sports Institute

Franciaország

| — | Diplôme d'Etat de ski |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de ski

| — | moniteur national de ski alpin |
| --- | --- |

—

moniteur national de ski alpin

Ecole Nationale des Sports de Montagne (ENSM)

Németország

Staatlich geprüfter Skilehrer

| — | Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden |
| --- | --- |

—

Technische Universität München in Zusammenarbeit mit DSLV – Deutscher Skilehrerverband, soweit diesem Aufgaben übertragen wurden

Görögország

Downhill A síoktató

Γενική Γραμματεία Αθλητισμού – Υπουργείο Πολιτισμού και Αθλητισμού

Magyarország

Síoktató ****

Síktatók Magyarországi Szövetsége

Írország

Alpine Ski Teacher – Level 4

Irish Association of Snowsports instructors (IASI)

Olaszország

Maestro di Sci

| — | Collegio Nazionale dei Maestri di Sci |
| --- | --- |

—

Collegio Nazionale dei Maestri di Sci

| — | Federazione Italiana Sport Invernali |
| --- | --- |

—

Federazione Italiana Sport Invernali

| — | Collegi Regionali e Provinciali |
| --- | --- |

—

Collegi Regionali e Provinciali

Lettország

Profesionāls slēpošanas instruktors

Latvijas Slēpošanas un snovborda instruktoru asociācija (LSSIA)

Litvánia

A kategorijos instruktorių pažymėjimai

National Russian League of Instructors (NRLI)/DruSkiSchool

Hollandia

Ski-instructeur niveau 4

Nederlandse Ski Vereniging

Lengyelország

Instruktor Zawodowy – PZN

Stowarzyszenie Instruktorów i Trenerów Narciarstwa Polskiego Związku Narciarskiego (SITN PZN)

Portugália

Treinadores de esqui alpino de grau 2

| — | Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal) |
| --- | --- |

—

Federação de Desportos de Inverno de Portugal (FDI-Portugal)

| — | Instituto Português do Desporto e Juventude |
| --- | --- |

—

Instituto Português do Desporto e Juventude

Románia

Monitor de schi I

Federația română de schi biatlon

Szlovákia

Inštruktor lyžovnia III. kvalifikačného stupňa

| — | A 2016. január 1. óta kiadott képesítések: a pozsonyi Comenius Egyetem (Testnevelési és Sporttudományi Kar); az Eperjesi Egyetem (Sporttudományi Kar); a besztercebányai Matej Bel Egyetem (Bölcsészettudományi Kar); és a nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem (Pedagógiai Kar), valamint Slovenská lyžiarska asociácia (SLA) |
| --- | --- |

—

A 2016. január 1. óta kiadott képesítések: a pozsonyi Comenius Egyetem (Testnevelési és Sporttudományi Kar); az Eperjesi Egyetem (Sporttudományi Kar); a besztercebányai Matej Bel Egyetem (Bölcsészettudományi Kar); és a nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem (Pedagógiai Kar), valamint Slovenská lyžiarska asociácia (SLA)

| — | A 2015. december 31. előtt kiadott képesítések: a „Tatranská, akciová spoločnosť” alá tartozó Slovenská lyžiarska asociácia (SLA), vagy a Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL) |
| --- | --- |

—

A 2015. december 31. előtt kiadott képesítések: a „Tatranská, akciová spoločnosť” alá tartozó Slovenská lyžiarska asociácia (SLA), vagy a Slovenská asociácia učiteľov lyžovania a snowboardingu (SAPUL)

Szlovénia

Strokovni delavec 2 – športno treniranje – smučanje – alpsko

Smučarska zveza Slovenije

Spanyolország

Técnico deportivo de esquí alpino

Ministerio de Educación, Cultura y Deporte

Svédország

Svenska skidlärarexamen

Det svenska skidrådet

Egyesült Királyság

Alpine level 4 – International Ski Teacher Diploma

BASI – British Association of Snowsport Instructors

---

II. MELLÉKLET

A közös képzési vizsga (CTT) megszervezése

1.   I. RÉSZ – A TECHNIKAI ALKALMASSÁGOT BIZONYÍTÓ VIZSGARÉSZ (A TOVÁBBIAKBAN: TECHNIKAI VIZSGA)

1.1.   Általános elvek

1.1.1.   Alkalmazandó szabályok

A technikai vizsga egy óriás-műlesiklási feladatból áll. A feladatot a Nemzetközi Síszövetség (FIS) által meghatározott technikai szabályoknak megfelelően, a technikai vizsga célkitűzéseinek figyelembevételével kell lebonyolítani.

1.1.2.   részvételre jogosult jelöltek

A technikai vizsgán a rendelet hatálya alá tartozó uniós polgárok vehetnek részt. A részvételre jogosult jelöltek korlátozás nélkül megismételhetik azt a vizsgarészt, amelyen a korábbi próbálkozások alkalmával nem jártak sikerrel. A részvételre jogosult jelölteknek közvetlenül az egyik szervező tagállamnál vagy a vizsgát szervező tagállam illetékes szervezeténél kell jelezniük, hogy részt kívánnak venni a technikai vizsgán.

1.1.3.   Futamok

A technikai vizsga két futamból áll. Az első futamon a rajtsorrendet sorshúzással döntik el, a második futam pedig az elsővel ellentétes sorrendben zajlik. Azoknak a jelölteknek, akik az első futamon sikeresen teljesítik a technikai vizsgát, nem kell részt venniük a második futamon. Azok a jelöltek, akiknek nem sikerül az első futamon a technikai vizsga, részt vehetnek a második futamon.

1.1.4.   Vizsgabizottságok

A technikai vizsga megfelelő lebonyolítását egy vizsgabizottság felügyeli és biztosítja. A technikai vizsgarész vizsgabizottságaiban bármely tagállam megfelelően felkészült polgárai vállalhatnak tagságot, de csak olyan polgárok tekinthetők alkalmasnak a technikai vizsga feladatait értékelő vizsgabizottságokban való tagságra, akik vagy letették az Eurotest vizsgát e rendelet hatálybalépése előtt, vagy teljesítették a CTT-t.

A vizsgabizottságok tagjait a szervező tagállam vagy adott esetben az illetékes szervezet nevezi ki szakértelmük és a szakterületen szerzett tapasztalataik alapján. A szervező tagállam vagy illetékes szervezet átruházhatja e kinevezési jogkört harmadik felekre, de a vizsgabizottság tagjainak minden esetben legalább három tagállamot képviselniük kell. A CTT szervezőin kívüli tagállamok vagy illetékes szervezetek javaslatokat tehetnek a vizsgabizottság összetételére vonatkozóan. Ha erre sor kerül, a szervező tagállam vagy illetékes szervezet csak kellően alátámasztott indokkal utasíthat vissza egy ilyen javaslatot.

1.1.5.   Felülvizsgálati eljárás

A jelöltek kérhetik a vizsgabizottságtól a technikai vizsgaeredményük felülvizsgálatát, amennyiben úgy vélik, hogy a vizsgájuk során lényegi hibák történtek. Ilyen esetekben a vizsgabizottság megvizsgálja a kérelmet és késedelem nélkül megküldi válaszát, amelyben megindokolja, hogy miért tartja fenn, illetve miért változtatja meg az adott vizsgázó technikai vizsgájának eredményét. A vizsgabizottság a tagjainak egyszerű többségével hoz határozatot.

1.1.6.   Az eredmények dokumentálása

A szervező tagállam vagy illetékes szervezet a CTT lebonyolítása céljából szervezett vizsgaalkalmat követő 7 munkanapon belül tájékoztatja az I. mellékletben felsorolt képesítéseket kiadó tagállamokat vagy illetékes szervezeteket a technikai vizsga eredményeiről. A tagállamok vagy illetékes szervezetek nyilvántartást vezetnek és évente nyilvánosságra hoznak egy frissített listát azokról a síoktatókról, akik vagy sikerrel teljesítették a technikai vizsgát, vagy pedig szerzett jogok vagy mentesség útján részesültek az I. mellékletben felsoroltaknak megfelelő képesítésben.

1.2.   A pálya

1.2.1.   Általános pályajellemzők

A technikai vizsgát egy olyan óriás-műlesikló pályán kell megrendezni, amely megfelel a FIS által meghatározott kritériumoknak és figyelembe veszi a technikai vizsga célkitűzéseit, különösen a pálya hossza, a szintkülönbség és a kapuk száma tekintetében. A vizsgát szervező tagállam vagy illetékes szervezet legalább 2 hónappal előre tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, valamint azok illetékes szervezeteit a technikai vizsga időpontjairól.

A szintkülönbségnek 250 és 300 méter között kell lennie. A kapuk számának a méterben kifejezett szintkülönbség 11 %-a és 15 %-a, ideális esetben 12 %-a és 13 %-a közé kell esnie ahhoz, hogy inkább a síoktatók fordulási képességének felmérésére legyen alkalmas, mint lesiklási képességük felmérésére.

Az ebben a szakaszban és az 1.2.2. pontban meghatározott kritériumok általában 45 és 60 másodperc közötti korrekció nélküli időt eredményeznek a technikai vizsga elején pályára lépő előfutók részéről.

A technikai vizsgán lehetőséget kell adni külső kapuk nélküli pálya kijelölésére, az első és az utolsó, valamint a lassító kapuk kivételével.

1.2.2.   Lejtési profilok

Az óriás-műlesikló pálya lejtési profiljának a lehető legjobban meg kell felelnie az alábbi előírásoknak:

| a) | a pálya egyharmadát 26 % és 43 % közötti átlagos lejtésű terepnek kell alkotnia; |
| --- | --- |

a)

a pálya egyharmadát 26 % és 43 % közötti átlagos lejtésű terepnek kell alkotnia;

| b) | a pálya egyharmadát 45 % és 52 % közötti meredek lejtésű terepnek kell alkotnia; |
| --- | --- |

b)

a pálya egyharmadát 45 % és 52 % közötti meredek lejtésű terepnek kell alkotnia;

| c) | a pálya egyharmadát 25 % és 26 % közötti enyhe lejtésű terepnek kell alkotnia. |
| --- | --- |

c)

a pálya egyharmadát 25 % és 26 % közötti enyhe lejtésű terepnek kell alkotnia.

1.2.3.   A pálya jóváhagyása

A pályát jóvá kell hagynia egy technikai bizottságnak, amelynek tagjait a szervező tagállam vagy illetékes szervezet nevezi ki szakértelmük és szakmai tapasztalataik alapján. A CTT szervezőin kívüli tagállamok vagy illetékes szervezetek javaslatokat tehetnek a technikai bizottság összetételére vonatkozóan. Ha erre sor kerül, a szervező tagállam vagy illetékes szervezet csak kellően alátámasztott indokkal utasíthat vissza egy ilyen javaslatot. A jóváhagyást követően a tagállam vagy illetékes szervezet legalább két hónappal előre tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot az adott pályán a CTT lebonyolítása érdekében szervezett összes esemény gyakorlati részleteiről.

1.3.   Előfutók

1.3.1.   A technikai vizsgán részt vevő előfutókra vonatkozó elvárások

A technikai vizsgán legalább három előfutó részvétele szükséges. Az előfutókat a szervező tagállam vagy illetékes szervezet köteles kiválasztani.

Az előfutók bármely tagállam polgárai lehetnek, akik vagy e rendelet hatálybalépése előtt letették az Eurotest és Eurosecurity vizsgákat, vagy úgy teljesítették a CTT-t, hogy korrekciós tényezőjük az aktuális vizsgaszezon kalibrációs tesztjén elérte vagy meghaladta a 0,8700-t.

1.3.2.   Az előfutók számára előírt kalibrációs teszt

A technikai vizsga előfutóinak részt kell venniük egy kalibrációs teszten. A kalibrációs teszt célja, hogy minden előfutóhoz egy korrekciós tényezőt rendeljen a technikai vizsga résztvevőire vonatkozó bázisidő meghatározása céljából. Minden előfutó két futamon vehet részt a kalibrációs teszt során, és mindegyikükhöz a jobbik eredményét fogják hozzárendelni. Az egyes előfutókhoz rendelt korrekciós tényezőt évente felül kell vizsgálni.

A kalibrációs tesztet egy kalibrációsteszt-bizottság szervezi. A kalibrációsteszt-bizottság tagjait a szervező tagállam vagy illetékes szervezet nevezi ki szakértelmük és szakmai tapasztalataik alapján. A kalibrációs teszt szervezőin kívüli tagállamok vagy illetékes szervezetek javaslatokat tehetnek a kalibrációsteszt-bizottság összetételére vonatkozóan. Ha erre sor kerül, a szervező tagállam vagy illetékes szervezet csak megfelelő indokkal utasíthat vissza egy ilyen javaslatot.

A vizsgát szervező tagállam vagy illetékes szervezet legalább két hónappal előre tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, valamint azok illetékes szervezeteit a kalibrációs teszt időpontjairól.

A szervező tagállamnak már azelőtt nyilvánosságra kell hoznia a kalibrációs teszt eredményeit, mielőtt az adott tagállamban kitűzik a CTT időpontját.

1.3.3.   Az előfutók korrekciós tényezői

Az előfutók korrigált idejét az adott előfutó által a kalibrációs teszten elért idő és a hozzá rendelt korrekciós tényező szorzata adja.

A kalibrációs teszt bázisidejét a referencia-előfutók két legjobb korrigált idejének átlaga adja. A kalibrációsteszt-bizottság négy referencia-előfutót jelöl ki az előző év előfutóinak eredményeit tartalmazó lista alapján.

Az előfutók korrekciós tényezőjének kiszámítási módja:

korrekciós tényező = kalibrációs teszt bázisideje/előfutók időeredménye

1.4.   A technikai vizsga teljesítése

1.4.1.   A technikai vizsga bázisidejének kiszámítása

A technikai vizsga bázisidejét legalább három rajthoz állt, és legalább kettő célba ért előfutó bevonásával, az alábbi szabályok szerint kell kiszámítani:

| a) | azon előfutók két legjobb korrigált idejének átlaga, akik a futam első vizsgázójának elindulása előtt befejezték a futamot; |
| --- | --- |

a)

azon előfutók két legjobb korrigált idejének átlaga, akik a futam első vizsgázójának elindulása előtt befejezték a futamot;

| b) | azon előfutók két legjobb korrigált idejének átlaga, akik a futam utolsó vizsgázójának elindulása után fejezték be a futamot; |
| --- | --- |

b)

azon előfutók két legjobb korrigált idejének átlaga, akik a futam utolsó vizsgázójának elindulása után fejezték be a futamot;

| c) | a technikai vizsga bázisidejét az a) és b) pontban meghatározott két átlagérték átlaga adja. |
| --- | --- |

c)

a technikai vizsga bázisidejét az a) és b) pontban meghatározott két átlagérték átlaga adja.

Minden olyan előfutó újra rajthoz állhat, aki nem tudta megfelelően teljesíteni a futamot.

A technikai vizsga résztvevőit a vizsga megkezdése előtt tájékoztatni kell az előfutók eredményeiről.

1.4.2.   A maximális teljesítési idő

A technikai vizsga azon jelöltek esetében tekinthető sikeresnek, akik

| a) | férfi vizsgázók esetében a technikai vizsga 19 %-kal megnövelt bázisideje alatt teljesítették a futamot; |
| --- | --- |

a)

férfi vizsgázók esetében a technikai vizsga 19 %-kal megnövelt bázisideje alatt teljesítették a futamot;

| b) | női vizsgázók esetében a technikai vizsga 25 %-kal megnövelt bázisideje alatt teljesítették a futamot. |
| --- | --- |

b)

női vizsgázók esetében a technikai vizsga 25 %-kal megnövelt bázisideje alatt teljesítették a futamot.

A sikeres teljesítéshez maximálisan megengedett időt tehát a következőképpen kell kiszámolni:

| a) | maximálisan megengedett teljesítési idő férfiaknál = a technikai vizsga bázisideje × 1,19; |
| --- | --- |

a)

maximálisan megengedett teljesítési idő férfiaknál = a technikai vizsga bázisideje × 1,19;

| b) | maximálisan megengedett teljesítési idő nőknél = a technikai vizsga bázisideje × 1,25. |
| --- | --- |

b)

maximálisan megengedett teljesítési idő nőknél = a technikai vizsga bázisideje × 1,25.

2.   II. RÉSZ – A BIZTONSÁGI VONATKOZÁSÚ KOMPETENCIÁKAT BIZONYÍTÓ VIZSGA (A TOVÁBBIAKBAN: BIZTONSÁGI VIZSGA)

2.1.   Általános elvek

2.1.1.   A biztonsági vizsga célja

A biztonsági vizsga célja, hogy felmérje azoknak a biztonsági vonatkozású minimális követelményeknek a vizsgázók általi teljesítését, amelyekre a sajátos környezetben dolgozó síoktatóknak feltétlenül szükségük van.

2.1.2.   részvételre jogosult jelöltek

Azok az uniós polgárok vehetnek részt a biztonsági vizsgán, akik sikerrel teljesítették a technikai vizsgát. A részvételre jogosult jelöltek korlátozás nélkül megismételhetik azt a vizsgarészt, amelyen a korábbi próbálkozások alkalmával nem jártak sikerrel. A részvételre jogosult jelölteknek közvetlenül az egyik szervező tagállamnál vagy a vizsgát szervező tagállam illetékes szervezeténél kell jelezniük, hogy részt kívánnak venni a biztonsági vizsgán.

2.1.3.   Felelős hatóság

A biztonsági vizsga megszervezése annak a tagállamnak a síoktatók képzésében illetékes szervezetének a felelőssége alá tartozik, amelyben a biztonsági vizsga megrendezésre kerül az e célból létrehozott technikai bizottsággal kötött megállapodás nyomán. A technikai bizottság bármely tagállam megfelelően képzett polgáraiból áll, akik legalább három tagállamot képviselnek. A bizottság tagjait a szervező tagállam vagy illetékes szervezet nevezi ki szakértelmük és az adott szakterületen szerzett tapasztalataik alapján. A vizsgát szervező tagállam vagy illetékes szervezet legalább két hónappal előre tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot vagy azok illetékes szervezeteit a biztonsági vizsga időpontjairól.

2.1.4.   Vizsgabizottságok

A biztonsági vizsgarész megfelelő lebonyolítását egy vizsgabizottság felügyeli és biztosítja. A biztonsági vizsgarész vizsgabizottságaiban bármely tagállam megfelelően felkészült polgárai tagságot vállalhatnak, de csak olyan polgárok tekinthetők alkalmasnak a biztonsági vizsga feladatait értékelő vizsgabizottságokban való tagságra, akik vagy letették az Eurotest vizsgát e rendelet hatálybalépése előtt, vagy teljesítették a CTT-t.

A vizsgabizottságok tagjait a szervező tagállam vagy illetékes szervezet nevezi ki szakértelmük és az adott szakterületen szerzett tapasztalataik alapján. A szervező tagállam vagy illetékes szervezet átruházhatja e kinevezési jogkört harmadik felekre, de a vizsgabizottság tagjainak minden esetben legalább három tagállamot képviselniük kell. A CTT szervezőin kívüli tagállamok vagy illetékes szervezetek javaslatokat tehetnek a vizsgabizottság összetételére vonatkozóan. Ha erre sor kerül, a szervező tagállam vagy illetékes szervezet csak kellően alátámasztott indokkal utasíthat vissza egy ilyen javaslatot.

2.1.5.   Felülvizsgálati eljárás

A jelöltek kérhetik a vizsgabizottságtól a biztonsági vizsgaeredményük felülvizsgálatát, amennyiben úgy vélik, hogy a vizsgájuk során lényegi hibák történtek. Ilyen esetekben a vizsgabizottság megvizsgálja a kérelmet és késedelem nélkül megküldi válaszát, amelyben megindokolja, hogy miért tartja fenn, illetve miért változtatja meg az adott vizsgázó biztonsági vizsgájának eredményét. A vizsgabizottság a tagjainak egyszerű többségével hoz határozatot.

2.1.6.   Az eredmények dokumentálása

A szervező tagállam vagy illetékes szervezet a CTT lebonyolítása céljából szervezett vizsgaalkalmat követő 7 munkanapon belül tájékoztatja az I. mellékletben felsorolt képesítéseket kiadó tagállamokat vagy illetékes szervezeteket a biztonsági vizsga eredményéről. A tagállamok vagy illetékes szervezetek nyilvántartást vezetnek és évente nyilvánosságra hoznak egy frissített listát azokról a síoktatókról, akik vagy sikerrel teljesítették a biztonsági vizsgát, vagy pedig szerzett jogok vagy mentesség útján részesültek az I. mellékletben felsoroltaknak megfelelő képesítésben.

2.2.   A vizsga felépítése

A biztonsági vizsga két részből áll, amelyek mind az öt kötelező feladata külön értékelés tárgyát képezi. A biztonsági vizsga a jelöltek biztonsággal kapcsolatos ismereteinek és készségeinek egy elméleti és egy gyakorlati vizsgarész általi felmérésére szolgál.

Ha egy jelölt egy vagy több feladatot nem tud teljesíteni, vagy ha a biztonsági vizsga nem tartalmazza az összes feladatot, akkor a vizsgát teljes egészében meg kell ismételni.

A különböző feladatok tartalma az alábbiakban kerül bemutatásra.

2.2.1.   Elméleti vizsgarész

Feladat: „Kezdeményezzen segélyhívást a fogadó ország nyelvén a helyi mentőszolgálatok felé egy lavinabalesetet követően.”

Az elméleti vizsgarész sikeres teljesítéséhez a mentőszolgálatokat riasztó segélyhívást világos és érthető módon, a feladatuk végrehajtásához szükséges információk megadásával kell elvégezni.

2.2.2.   Gyakorlati vizsgarész

A pályán kívüli síelési gyakorlati vizsgarész három csoportvezetési készségeket fejlesztő feladatot, valamint egy olyan feladatot foglal magában, amely két lavina alá temetett személy felkutatására és mentésére irányul. A gyakorlati vizsgarész a vizsga helyszínéül szolgáló tagállam valamelyik hivatalos nyelvén zajlik.

A három csoportvezetési feladat mindegyike 15 percig tart, 15 perces felkészülési idő mellett. Ezen oktatási feladatok sikeres teljesítéséhez legalább a gyakorlatok 75 %-át megfelelően kell teljesíteni.

2.2.2.1.   Csoportvezetési feladatok

1. feladat: „Értelmezze csoportjával együtt a lavina-előrejelzést. Hasonlítsa össze az előrejelzésben szereplő információkat saját helyszíni megfigyeléseivel és értékelje a helyzetet.”

2. feladat: „Vezesse csoportját egy pályán kívüli lejtőre és javasoljon nekik egy útvonalat, olyan tényezők szem előtt tartásával, mint a hó minősége, a találkozási pontok és az együtt haladó csoportok megszervezése. A csoporttal együtt mérlegeljék a lejutás kockázatait.”

3. feladat: Egy további feladatot véletlenszerűen kell kiválasztani az alábbi lehetőségek közül:

| a) | Időjárás-jelentés értelmezése és megértése







  1. | A hegyi időjárás-előrejelzés „Nordstau” helyzetet, vagyis erőtejes csapadékot jelez észak felől (magas légnyomás nyugat felé, alacsony légnyomás kelet felé) Hogyan áll elő ez a helyzet? Hol és milyen hozzávetőleges mennyiségben várható csapadék? Milyen hatással lehet ez a helyzet a lavinákra? |
| --- | --- | --- |

a)

Időjárás-jelentés értelmezése és megértése

1.

A hegyi időjárás-előrejelzés „Nordstau” helyzetet, vagyis erőtejes csapadékot jelez észak felől (magas légnyomás nyugat felé, alacsony légnyomás kelet felé) Hogyan áll elő ez a helyzet? Hol és milyen hozzávetőleges mennyiségben várható csapadék? Milyen hatással lehet ez a helyzet a lavinákra?

| 2. | Az időjárás-előrejelzés szerint erős főnszél érheti el a magas hegyek éjszaki lejtőit. Milyen időjárás várható a hegyvidék északi és déli részein, és miként befolyásolhatja ez a lavinahelyzetet? |
| --- | --- |

2.

Az időjárás-előrejelzés szerint erős főnszél érheti el a magas hegyek éjszaki lejtőit. Milyen időjárás várható a hegyvidék északi és déli részein, és miként befolyásolhatja ez a lavinahelyzetet?

| 3. | Értékelje a vizsgahelyszín időjárási helyzetét. Milyen tényezők okozhatnak változásokat az időjárásban, és véleménye szerint hogyan fog alakulni az időjárás a következő napokban? |
| --- | --- |

3.

Értékelje a vizsgahelyszín időjárási helyzetét. Milyen tényezők okozhatnak változásokat az időjárásban, és véleménye szerint hogyan fog alakulni az időjárás a következő napokban?

| b) | A magas hegyek veszélyeinek ismerete







  1. | Milyen tényezők vezethetnek kihűléshez, és milyen megelőző lépéseket kell tennie? Milyen megkülönböztető jelei vannak a kihűlésnek és hogyan kell rájuk reagálnia? Milyen tünetek jelzik azt, hogy orvoshoz kell fordulni? |
| --- | --- | --- |

b)

A magas hegyek veszélyeinek ismerete

1.

Milyen tényezők vezethetnek kihűléshez, és milyen megelőző lépéseket kell tennie? Milyen megkülönböztető jelei vannak a kihűlésnek és hogyan kell rájuk reagálnia? Milyen tünetek jelzik azt, hogy orvoshoz kell fordulni?

| 2. | Milyen tényezők okozhatnak fagysérülést, és milyen megelőző lépéseket kell tennie? Milyen megkülönböztető jelei vannak a fagysérülésnek és hogyan kell reagálnia egy körülhatárolható fagysérülésre? Milyen tényezők súlyosbítják az ilyen fagysérüléseket? Milyen tünetek jelzik azt, hogy orvoshoz kell fordulni? |
| --- | --- |

2.

Milyen tényezők okozhatnak fagysérülést, és milyen megelőző lépéseket kell tennie? Milyen megkülönböztető jelei vannak a fagysérülésnek és hogyan kell reagálnia egy körülhatárolható fagysérülésre? Milyen tényezők súlyosbítják az ilyen fagysérüléseket? Milyen tünetek jelzik azt, hogy orvoshoz kell fordulni?

| 3. | Egy hosszú lesiklópálya közepéig jutott a csoportjával. Köd miatt fokozatosan romlanak a látási viszonyok. Hogyan tudja megtalálni a megfelelő irányt GPS használata nélkül, és milyen csapatvezetői technikákat alkalmaz? |
| --- | --- |

3.

Egy hosszú lesiklópálya közepéig jutott a csoportjával. Köd miatt fokozatosan romlanak a látási viszonyok. Hogyan tudja megtalálni a megfelelő irányt GPS használata nélkül, és milyen csapatvezetői technikákat alkalmaz?

| c) | A hótakaró vizsgálata és ismerete







  1. | Elemezze az aktuális hótakaró stabilitását. |
| --- | --- | --- |

c)

A hótakaró vizsgálata és ismerete

1.

Elemezze az aktuális hótakaró stabilitását.

| 2. | Írja le, milyen hótakaróra számíthat egy olyan télen, amikor kevés hó esik. Magyarázza el, milyen időjárási események vezethetnek a hótakaró instabillá válásához. |
| --- | --- |

2.

Írja le, milyen hótakaróra számíthat egy olyan télen, amikor kevés hó esik. Magyarázza el, milyen időjárási események vezethetnek a hótakaró instabillá válásához.

| 3. | Írja le, milyen hótakaróra számíthat egy olyan télen, amikor sok hó esik. Magyarázza el, milyen időjárási események vezethetnek a hótakaró instabillá válásához. |
| --- | --- |

3.

Írja le, milyen hótakaróra számíthat egy olyan télen, amikor sok hó esik. Magyarázza el, milyen időjárási események vezethetnek a hótakaró instabillá válásához.

2.2.2.2.   Lavina alá temetett személyek felkutatására és mentésére irányuló feladat

Ennek a feladatnak a célja két lavinaáldozat-kereső, röviden AVD-készülék helyének meghatározása, és legalább az egyik készülék begyűjtése. Mindkét AVD-készüléket egy szigeteléssel ellátott kb. 60 cm széles tasakban, mindenféle felszíni jelzés nélkül kb. 1 méter mélyre kell elrejteni. Oktató AVD használata megengedett. A keresést egy legfeljebb 50 méter x 50 méteres területre kell korlátozni. A két AVD megtalálásához és az egyik begyűjtéséhez legfeljebb 8 perc áll rendelkezésre. A keresési feladat elvégzéséhez a vizsgázóknak egy legalább három antennával felszerelt digitális AVD-re van szükségük. Analóg AVD-készülékkel rendelkező vizsgázók nem végezhetik el ezt a feladatot. E feladat teljesítése akkor tekinthető sikeresnek, ha adott időn belül mind a két hó alá temetett AVD-készülék helyét sikerül megállapítani, és az egyiket sikerül begyűjteni.

---

HATÁROZATOK

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/19

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2019/908 HATÁROZATA

(2019. május 29.)

az Európai Unió koszovói (*1) jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EULEX KOSZOVÓ 1/2019)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) [helyesen: EULEX KOSZOVÓ] szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a 2008/124/KKBP együttes fellépés 12. cikke (2) bekezdésének értelmében és a Szerződés 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a 2008/124/KKBP együttes fellépés 12. cikke (2) bekezdésének értelmében és a Szerződés 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A Tanács 2018. június 8-án elfogadta a (KKBP) 2018/856 határozatot (2), amely módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2020. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSZOVÓ megbízatásának időtartamát. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2018. június 8-án elfogadta a (KKBP) 2018/856 határozatot (2), amely módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2020. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSZOVÓ megbízatásának időtartamát.

| (3) | A PBB 2016. július 20-án elfogadta a (KKBP) 2016/1207 határozatot (3), amellyel Alexándra PAPADOPÚLU-t nevezte ki az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjévé a 2016. szeptember 1-jétől2017. június 14-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(3)

A PBB 2016. július 20-án elfogadta a (KKBP) 2016/1207 határozatot (3), amellyel Alexándra PAPADOPÚLU-t nevezte ki az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjévé a 2016. szeptember 1-jétől2017. június 14-ig terjedő időszakra.

| (4) | A PBB 2017. június 13-án elfogadta a (KKBP) 2017/1012 határozatot (4), amellyel a 2017. június 15-től2018. június 14-ig terjedő időszakra meghosszabbította Alexándra PAPADOPÚLU-nak, az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjének a megbízatását. |
| --- | --- |

(4)

A PBB 2017. június 13-án elfogadta a (KKBP) 2017/1012 határozatot (4), amellyel a 2017. június 15-től2018. június 14-ig terjedő időszakra meghosszabbította Alexándra PAPADOPÚLU-nak, az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjének a megbízatását.

| (5) | A PBB 2018. június 5-én elfogadta a (KKBP) 2018/869 határozatot (5), amellyel a 2018. június 15-től2019. június 14-ig terjedő időszakra meghosszabbította Alexándra PAPADOPÚLU-nak, az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjének a megbízatását. |
| --- | --- |

(5)

A PBB 2018. június 5-én elfogadta a (KKBP) 2018/869 határozatot (5), amellyel a 2018. június 15-től2019. június 14-ig terjedő időszakra meghosszabbította Alexándra PAPADOPÚLU-nak, az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjének a megbízatását.

| (6) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2019. május 10-én azt javasolta, hogy Alexándra PAPADOPÚLU-nak, az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjének megbízatását hosszabbítsák meg a 2019. június 15-től2019. december 31-ig terjedő időtartamra, |
| --- | --- |

(6)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2019. május 10-én azt javasolta, hogy Alexándra PAPADOPÚLU-nak, az EULEX KOSZOVÓ misszióvezetőjének megbízatását hosszabbítsák meg a 2019. június 15-től2019. december 31-ig terjedő időtartamra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Alexándra PAPADOPÚLU-nak, az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) misszióvezetőjének megbízatását a 2019. június 15-től2019. december 31-ig terjedő időtartamra meghosszabbítja.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 29-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

S. FROM-EMMESBERGER

---

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244. (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

(1)  
  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2018/856 határozata (2018. június 8.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 146., 2018.6.11., 5. o.).

2

(3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/1207 határozata (2016. július 20.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX Koszovó) misszióvezetőjének kinevezéséről (EULEX KOSZOVÓ/1/2016) (HL L 198., 2016.7.23., 49. o.).

3

(4)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1012 határozata (2017. június 13.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EULEX KOSZOVÓ/1/2017) (HL L 153., 2017.6.16., 27. o.).

4

(5)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/869 határozata (2018. június 5.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSZOVÓ) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EULEX KOSZOVÓ/1/2018) (HL L 149., 2018.6.14., 24. o.).

5

---

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/909 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. február 18.)

a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program alkalmazásában a kötelező kutatási felmérések jegyzékének létrehozásáról és a küszöbértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/1004 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 25. cikkével összhangban a tagállamoknak a halászati gazdálkodáshoz szükséges biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági vonatkozású adatokat kell gyűjteniük. A halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós programot (EU MAP) az (EU) 2016/1251 bizottsági végrehajtási határozat (3) fogadta el 2019. december 31-ig terjedő hatállyal. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 25. cikkével összhangban a tagállamoknak a halászati gazdálkodáshoz szükséges biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági vonatkozású adatokat kell gyűjteniük. A halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós programot (EU MAP) az (EU) 2016/1251 bizottsági végrehajtási határozat (3) fogadta el 2019. december 31-ig terjedő hatállyal.

| (2) | A többéves uniós programra azért van szükség, hogy a tagállamok annak alapján határozhassák és tervezhessék meg nemzeti munkaterveikben az adatgyűjtési tevékenységeket. Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 21. cikkének megfelelően a nemzeti munkaterveket az alkalmazásuk évét megelőző év október 31-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

A többéves uniós programra azért van szükség, hogy a tagállamok annak alapján határozhassák és tervezhessék meg nemzeti munkaterveikben az adatgyűjtési tevékenységeket. Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 21. cikkének megfelelően a nemzeti munkaterveket az alkalmazásuk évét megelőző év október 31-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz.

| (3) | A 2019 után alkalmazandó többéves uniós program felülvizsgálatának előkészítése érdekében jelenleg zajlanak a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és a regionális koordinációs csoportok szakértőivel, a tagállamok képviselőivel és más érdekelt felekkel folytatott konzultációk, amelyek lezárására csak 2019 végén kerül sor. Így az új többéves uniós program, amely figyelembe veszi e konzultációk eredményeit, nem fogadható el 2021 előtt. |
| --- | --- |

(3)

A 2019 után alkalmazandó többéves uniós program felülvizsgálatának előkészítése érdekében jelenleg zajlanak a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és a regionális koordinációs csoportok szakértőivel, a tagállamok képviselőivel és más érdekelt felekkel folytatott konzultációk, amelyek lezárására csak 2019 végén kerül sor. Így az új többéves uniós program, amely figyelembe veszi e konzultációk eredményeit, nem fogadható el 2021 előtt.

| (4) | A 2020–2021-es időszakra vonatkozóan ezért rendelkezéseket kell elfogadni a tengeren végzett kötelező kutatási felmérések jegyzékéről és azon küszöbértékekről, amelyek alatt a tagállamok számára nem kötelező a jelenlegi többéves uniós programban foglalt adatok gyűjtése az (EU) 2017/1004 rendelet alapján. |
| --- | --- |

(4)

A 2020–2021-es időszakra vonatkozóan ezért rendelkezéseket kell elfogadni a tengeren végzett kötelező kutatási felmérések jegyzékéről és azon küszöbértékekről, amelyek alatt a tagállamok számára nem kötelező a jelenlegi többéves uniós programban foglalt adatok gyűjtése az (EU) 2017/1004 rendelet alapján.

| (5) | Ez a határozat tehát az (EU) 2017/1004 rendelet 4. cikkével összhangban megállapítja az említett rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerint a kötelező tengeri kutatási felmérések jegyzékét, valamint azon küszöbértékeket, amelyek alatt a tagállamok számára nem kötelező a halászati és akvakultúra-tevékenységeiken alapuló adatgyűjtés vagy a tengeri felmérések elvégzése. A fenti rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok tagállamok általi gyűjtésének és kezelésének részletes szabályait az (EU) 2019/910 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat (5) állapítja meg. |
| --- | --- |

(5)

Ez a határozat tehát az (EU) 2017/1004 rendelet 4. cikkével összhangban megállapítja az említett rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerint a kötelező tengeri kutatási felmérések jegyzékét, valamint azon küszöbértékeket, amelyek alatt a tagállamok számára nem kötelező a halászati és akvakultúra-tevékenységeiken alapuló adatgyűjtés vagy a tengeri felmérések elvégzése. A fenti rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok tagállamok általi gyűjtésének és kezelésének részletes szabályait az (EU) 2019/910 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat (5) állapítja meg.

| (6) | A jogbiztonság érdekében az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A jogbiztonság érdekében az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat mellékletében kerülnek megállapításra a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó, a 2020–2021 közötti időszakra szóló többéves uniós program alkalmazásában az (EU) 2017/1004 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett kötelező tengeri kutatási felmérések és azon küszöbértékek, amelyek alatt a tagállamok számára nem kötelező a halászati és akvakultúra-tevékenységeiken alapuló adatgyűjtés vagy tengeri felmérések elvégzése a többéves uniós program keretében.

2. cikk

Az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 2020. január 1-jén hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2019. február 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 157., 2017.6.20., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/1251 végrehajtási határozata (2016. július 12.) a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós program elfogadásáról (HL L 207., 2016.8.1., 113. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/910 felhatalmazáson alapuló határozata (2019. március 13.) a halászati és akvakultúra-ágazatban a biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program létrehozásáról (lásd e Hivatalos Lap 27. oldalát).

5

---

MELLÉKLET

I. FEJEZET

A tengeren végzett kutatási felmérések

El kell végezni legalább az e melléklet táblázatban (amely táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 10. táblázatának helyébe lép) szereplő tengeri kutatási felméréseket, hacsak a felmérések áttekintéséből ki nem derül, hogy valamelyik felmérés már nem releváns az állományok értékelése és a halászati gazdálkodás szempontjából. A felmérések áttekintésekor alkalmazott tudományos szempontok alapján a táblázat új felmérésekkel egészíthető ki.

Az 508/2014/EU rendelet 21. cikkében előírt munkatervekben a tagállamoknak meg kell határozniuk az elvégzendő tengeri kutatási felméréseket, amelyek elvégzéséért felelősek.

A nemzetközi kutatási felmérésekhez hozzájáruló tagállamok az egyes tengeri régiókon belül összehangolják erőfeszítéseiket.

A tagállamoknak nemzeti munkatervükben garantálniuk kell a korábbi felmérésekkel való koherenciát.

Ez a fejezet az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat IV. fejezetének helyébe lép.

II. FEJEZET

Küszöbértékek

| (1) | Ez a fejezet az uniós halászatra vonatkozik, és az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat V. fejezetének rendelkezései helyébe lép. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Nem kötelező biológiai adatokat gyűjteni egy adott faj vagy állomány vonatkozásában, ha:






  a) | a tagállam részesedése annak teljes kifogható mennyiségéből (TAC) kevesebb, mint a teljes uniós kifogható mennyiség 10 %-a, vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

a)

a tagállam részesedése annak teljes kifogható mennyiségéből (TAC) kevesebb, mint a teljes uniós kifogható mennyiség 10 %-a, vagy

| b) | nem került meghatározásra teljes kifogható mennyiség, de a tagállam teljes kirakodásai a fajból vagy állományból nem érik el a teljes uniós kirakodások előző három évi átlagának10 %-át, vagy |
| --- | --- |

b)

nem került meghatározásra teljes kifogható mennyiség, de a tagállam teljes kirakodásai a fajból vagy állományból nem érik el a teljes uniós kirakodások előző három évi átlagának10 %-át, vagy

| c) | a tagállam teljes éves kirakodása az adott fajból nem éri el a 200 tonnát. A különleges gazdálkodást igénylő fajoknál alacsonyabb küszöbértékek is megállapíthatók a tengeri régiók szintjén. |
| --- | --- |

c)

a tagállam teljes éves kirakodása az adott fajból nem éri el a 200 tonnát. A különleges gazdálkodást igénylő fajoknál alacsonyabb küszöbértékek is megállapíthatók a tengeri régiók szintjén.

Amennyiben a teljes kifogható mennyiségből (TAC) kevesebb mint 10 %-ban részesedő tagállamok releváns kvótáinak összege meghaladja az adott állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiség 25 %-át, az a) pontban említett 10 %-os küszöb nem alkalmazható, és az érintett tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy regionális szinten együttműködve elvégezzék az állomány adatainak gyűjtését a végfelhasználói szükségleteknek megfelelően.

Nem vonatkozik küszöbérték a nagy méretű nyílt tengeri fajokra, valamint az anadrom és a katadrom fajokra.

| (3) | A nemzetközi kötelezettségekre vonatkozó, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében meghatározott részletesebb rendelkezések sérelme nélkül nem kötelező biológiai adatokat gyűjteni azon, nemzetközi kiaknázás alatt álló halállományokról, amelyek fogásaiból az Unió részesedése nem éri el a 10 %-ot, kivéve a nagy méretű nyílt tengeri fajok és a nagy távolságra vándorló fajok esetét. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A tagállamoknak az e határozat hatálybalépésétől számított két éven belül meg kell adniuk a hobbihorgászat keretében ejtett fogásokra vonatkozó, már elvégzett felméréseken alapuló becsléseket, ideértve az adatgyűjtési keretrendszer vagy más kísérleti tanulmányok alapján végzett felméréseket. E felméréseknek lehetővé kell tenniük a hobbihorgászat keretében ejtett fogások viszonyítását a kereskedelmi halászat keretében ejtett fogásokhoz minden olyan faj esetében, amelynek az adott tengeri régióban ejtett szabadidős fogásait meg kell becsülni a többéves uniós program keretében. A hobbihorgászatra vonatkozó jövőbeni nemzeti felmérések szerkezetét és hatályát, valamint adott esetben az adatgyűjtési küszöbértékeket a tengeri régiók szintjén összehangolva és a végfelhasználói szükségleteknek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Nem vonatkozik küszöbérték azon állományok szabadidős fogásaira, amelyek helyreállítási vagy többéves állománygazdálkodási terv hatálya alá tartoznak, ilyenek például a nagy méretű nyílt tengeri fajok és a nagy távolságra vándorló fajok állományai.

| (5) | Nem kötelező az akvakultúrával kapcsolatos társadalmi és gazdasági adatok gyűjtése azon tagállamok számára, melyek teljes termelése nem éri el a teljes uniós termelés volumenének és értékének 1 %-át. Nem kötelező az akvakultúrával kapcsolatos adatok gyűjtése azon fajok vonatkozásában, amelyek termelése a tagállamban nem éri el a teljes akvakultúrás termelés volumenének és értékének 10 %-át. Ezenfelül azon tagállamok, amelyek a teljes uniós akvakultúrás termelés volumenének és értékének kevesebb mint 2,5 %-át állítják elő, a saját akvakultúrás termelésük volumenének és értékének több mint 10 %-át kitevő fajokkal kapcsolatos adatok gyűjtése érdekében meghatározhatnak egyszerűbb adatgyűjtési módszereket, például végezhetnek kísérleti tanulmányokat, melyek eredményeit extrapolálják. |
| --- | --- |

(5)

Referenciaadatként a 762/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében a tagállamok által benyújtott legfrissebb adatok, valamint az Eurostat által azok alapján közzétett adatok használandók.

| (6) | Nem kötelező az akvakultúrával kapcsolatos környezeti adatok gyűjtése azon tagállamok számára, melyek teljes akvakultúrás termelése nem éri el a teljes uniós akvakultúrás termelés volumenének és értékének 2,5 %-át. |
| --- | --- |

(6)

Referenciaadatként a 762/2008/EK rendelet értelmében a tagállamok által benyújtott legfrissebb adatok, valamint az Eurostat által azok alapján közzétett adatok használandók.

| (7) | Az e mellékletben felsorolt tengeri kutatási felmérésekben való (fizikai, illetve anyagi) részvétel nem kötelező azon tagállamok számára, amelyeknek a felmérés tárgyát képező faj teljes uniós kifogható mennyiségéből való részesedése nem éri el a 3 %-ot. Amennyiben nem került meghatározásra teljes kifogható mennyiség, a tengeri kutatási felmérésekben való (fizikai, illetve anyagi) részvétel nem kötelező azon tagállamok számára, amelyeknek az adott faj vagy állomány kirakodásaiból való részesedése nem éri el az előző három évi teljes uniós kirakodások 3 %-át. A több fajra irányuló és az ökoszisztéma-felmérések kapcsán alkalmazandó küszöbértékek meghatározhatók a tengeri régiók szintjén. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | A 2–7. pont ellenére egy adott tengeri régióban a tagállamok más küszöbértékeket is meghatározhatnak.

  A tengeren végzett kutatási felmérések jegyzéke
   (2)










  A felmérés megnevezése | Rövidítés | Terület | Időszak | Főbb célfajok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balti-tenger |
| balti-tengeri nemzetközi vonóhálós felmérés | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb–d | 1. és 4. negyedév | tőkehal és egyéb tengerfenéken élő fajok |
| balti-tengeri nemzetközi akusztikus felmérés (őszi) | BIAS | IIIa, IIIb–d | szeptember–október | hering és spratt |
| a rigai-öbölbeli heringállomány akusztikus felmérése | GRAHS | IIId | 3. negyedév | hering |
| a sprattállomány akusztikus felmérése | SPRAS | IIId | május | spratt és hering |
| rügeni heringlárva-felmérés | RHLS | IIId | március–június | hering |
| Északi-tenger és a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület) |
| nemzetközi fenékvonóhálós felmérés | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1. és 3. negyedév | foltos tőkehal, közönséges tőkehal, fekete tőkehal, hering, spratt, vékonybajszú tőkehal, makréla, norvég tőkehal |
| északi-tengeri merevítőrudas vonóhálós felmérés | BTS | IVb, IVc, VIId | 3. negyedév | sima lepényhal, közönséges nyelvhal |
| tengerfenéki halivadék-felmérés | DYFS | az Északi-tenger partvidéke | 3. és 4. negyedév | sima lepényhal, közönséges nyelvhal, barna garnéla |
| a közönséges nyelvhal hálós felmérése | SNS | IVb, IVc | 3. negyedév | közönséges nyelvhal, sima lepényhal |
| északi-tengeri homokiangolna-felmérés | NSSS | IVa, IVb | 4. negyedév | homoki angolnák |
| nemzetközi ökoszisztéma-felmérés az északi tengereken | ASH | IIa | május | hering, kék puhatőkehal |
| vörösálsügér-felmérés a Norvég-tengeren és a szomszédos vizeken | REDNOR | II | augusztus–szeptember | vörös álsügérek |
| makrélaikra-felmérés
  (háromévente) | NSMEGS | IV | május–július | makréla-ikratermelés |
| heringlárva-felmérés | IHLS | IV, VIId | 1. és 3. negyedév | hering- és sprattlárva |
| az északi-tengeri heringállomány akusztikus felmérése | NHAS | IIIa, IV, VIa | június, július | hering, spratt |
| norvég homár TV-felmérés (FU 3 és 4) | NTV 3 és 4 | IIIA | 2. vagy 3. negyedév | norvég homár |
| norvég homár TV-felmérés (FU 6) | NTV6 | IVb | szeptember | norvég homár |
| norvég homár TV-felmérés (FU 7) | NTV7 | IVa | 2. vagy 3. negyedév | norvég homár |
| norvég homár TV-felmérés (FU 8) | NTV8 | IVb | 2. vagy 3. negyedév | norvég homár |
| norvég homár TV-felmérés (FU 9) | NTV9 | IVa | 2. vagy 3. negyedév | norvég homár |
| Az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek) |
| nemzetközi vonóhálós és akusztikus vörösálsügér-felmérés (kétévente) | REDTAS | Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3 | június/július | vörös álsügérek |
| a Flemish Cap térségben a tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés | FCGS | 3M | július | tengerfenéki fajok |
| grönlandi tengerfenéki halakra vonatkozó felmérés | GGS | XIV, NAFO SA1 | október/november | közönséges tőkehal, vörös álsügér és egyéb tengerfenéki fajok |
| 3LNO tengerfenéki halakra vonatkozó felmérés | PLATUXA | NAFO 3LNO | 2. és 3. negyedév | tengerfenéki fajok |
| nyugati IBTS 4. negyedév
  (beleértve a Porcupine-pad felmérését) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4. negyedév | tengerfenéki fajok |
| skóciai nyugati IBTS | IBTS Q1 | VIa, VIIa | március | tőkehalfélék, hering, makréla |
| ISBCBTS szeptember | ISBCBTS | VIIa, f, g | szeptember | közönséges nyelvhal, sima lepényhal |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | október | közönséges nyelvhal, sima lepényhal, ördöghal, kisfejű lepényhal |
| kékpuhatőkehal-felmérés | | VI, VII | 1. és 2. negyedév | kék puhatőkehal |
| nemzetközi makréla- és fattyúmakréla-ikra felmérés
  (háromévente) | MEGS | VIa, VII, VIII, IXa | január–július | makréla- és fattyúmakréla-ikratermelés |
| szardínia, szardella és fattyúmakréla akusztikus felmérése | | VIII, IX | március–április–május | szardínia, szardella, makréla, fattyúmakréla populációsűrűségi mutatók |
| szardínia DEPM
  (háromévente) | | VIIIc, IXa | 2. és 4. negyedév | szardínia SSB és CUFES használata |
| heringek és disznófejű halak akusztikus felmérése ikrarakás alatt és előtt | | VIa, VIIa–g | július, szeptember, november, március, január | hering, spratt |
| szardella biomassza | BIOMAN | VIII | május | szardella SSB (DEP) |
| norvég homár UWTV-felmérés (part menti) | UWTV
  (FU 11–13) | VIa | 2. vagy 3. negyedév | norvég homár |
| norvég homár UWTV
  Ír-tenger | UWTV
  (FU 15) | VIIa | augusztus | norvég homár |
| a norvég homár UWTV-felmérés
  Aran-szigetek | UWTV
  (FU 17) | VIIb | június | norvég homár |
| a norvég homár UWTV-felmérés
  Kelta-tenger | UWTV
  (FU 20–22) | VIIg, h, j | július | norvég homár |
| norvéghomár-felmérés
  a portugál partok mentén NepS | UWTV
  (FU 28–29) | IXa | június | norvég homár |
| Földközi-tenger és Fekete-tenger |
| földközi-tengeri akusztikus felmérés | MEDIAS | GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22 | tavasz–nyár (2. és 3. negyedév) | kis méretű nyílt tengeri fajok |
| fenékvonóhálós felmérés a Fekete-tengeren | BTSBS | GSA 29 | tavasz–ősz (2., 3. és 4. negyedév) | nagy rombuszhal |
| nyílt vízi vonóhálós felmérés a Fekete-tengeren | PTSBS | GSA 29 | tavasz–ősz (2., 3. és 4. negyedév) | spratt és vékonybajszú tőkehal |
| nemzetközi fenékvonóhálós felmérés a Földközi-tengeren | MEDITS | GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25 | tavasz–nyár (2. és 3. negyedév) | tengerfenéki fajok |

(8)

A tengeren végzett kutatási felmérések jegyzéke
   (2)

A felmérés megnevezése

Rövidítés

Terület

Időszak

Főbb célfajok

Balti-tenger

balti-tengeri nemzetközi vonóhálós felmérés

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb–d

1. és 4. negyedév

tőkehal és egyéb tengerfenéken élő fajok

balti-tengeri nemzetközi akusztikus felmérés (őszi)

BIAS

IIIa, IIIb–d

szeptember–október

hering és spratt

a rigai-öbölbeli heringállomány akusztikus felmérése

GRAHS

IIId

3. negyedév

hering

a sprattállomány akusztikus felmérése

SPRAS

IIId

május

spratt és hering

rügeni heringlárva-felmérés

RHLS

IIId

március–június

hering

Északi-tenger és a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület)

nemzetközi fenékvonóhálós felmérés

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1. és 3. negyedév

foltos tőkehal, közönséges tőkehal, fekete tőkehal, hering, spratt, vékonybajszú tőkehal, makréla, norvég tőkehal

északi-tengeri merevítőrudas vonóhálós felmérés

BTS

IVb, IVc, VIId

3. negyedév

sima lepényhal, közönséges nyelvhal

tengerfenéki halivadék-felmérés

DYFS

az Északi-tenger partvidéke

3. és 4. negyedév

sima lepényhal, közönséges nyelvhal, barna garnéla

a közönséges nyelvhal hálós felmérése

SNS

IVb, IVc

3. negyedév

közönséges nyelvhal, sima lepényhal

északi-tengeri homokiangolna-felmérés

NSSS

IVa, IVb

4. negyedév

homoki angolnák

nemzetközi ökoszisztéma-felmérés az északi tengereken

ASH

IIa

május

hering, kék puhatőkehal

vörösálsügér-felmérés a Norvég-tengeren és a szomszédos vizeken

REDNOR

II

augusztus–szeptember

vörös álsügérek

makrélaikra-felmérés

(háromévente)

NSMEGS

IV

május–július

makréla-ikratermelés

heringlárva-felmérés

IHLS

IV, VIId

1. és 3. negyedév

hering- és sprattlárva

az északi-tengeri heringállomány akusztikus felmérése

NHAS

IIIa, IV, VIa

június, július

hering, spratt

norvég homár TV-felmérés (FU 3 és 4)

NTV 3 és 4

IIIA

2. vagy 3. negyedév

norvég homár

norvég homár TV-felmérés (FU 6)

NTV6

IVb

szeptember

norvég homár

norvég homár TV-felmérés (FU 7)

NTV7

IVa

2. vagy 3. negyedév

norvég homár

norvég homár TV-felmérés (FU 8)

NTV8

IVb

2. vagy 3. negyedév

norvég homár

norvég homár TV-felmérés (FU 9)

NTV9

IVa

2. vagy 3. negyedév

norvég homár

Az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek)

nemzetközi vonóhálós és akusztikus vörösálsügér-felmérés (kétévente)

REDTAS

Va, XII, XIV; NAFO SA 1–3

június/július

vörös álsügérek

a Flemish Cap térségben a tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés

FCGS

3M

július

tengerfenéki fajok

grönlandi tengerfenéki halakra vonatkozó felmérés

GGS

XIV, NAFO SA1

október/november

közönséges tőkehal, vörös álsügér és egyéb tengerfenéki fajok

3LNO tengerfenéki halakra vonatkozó felmérés

PLATUXA

NAFO 3LNO

2. és 3. negyedév

tengerfenéki fajok

nyugati IBTS 4. negyedév

(beleértve a Porcupine-pad felmérését)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4. negyedév

tengerfenéki fajok

skóciai nyugati IBTS

IBTS Q1

VIa, VIIa

március

tőkehalfélék, hering, makréla

ISBCBTS szeptember

ISBCBTS

VIIa, f, g

szeptember

közönséges nyelvhal, sima lepényhal

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

október

közönséges nyelvhal, sima lepényhal, ördöghal, kisfejű lepényhal

kékpuhatőkehal-felmérés

VI, VII

1. és 2. negyedév

kék puhatőkehal

nemzetközi makréla- és fattyúmakréla-ikra felmérés

(háromévente)

MEGS

VIa, VII, VIII, IXa

január–július

makréla- és fattyúmakréla-ikratermelés

szardínia, szardella és fattyúmakréla akusztikus felmérése

VIII, IX

március–április–május

szardínia, szardella, makréla, fattyúmakréla populációsűrűségi mutatók

szardínia DEPM

(háromévente)

VIIIc, IXa

2. és 4. negyedév

szardínia SSB és CUFES használata

heringek és disznófejű halak akusztikus felmérése ikrarakás alatt és előtt

VIa, VIIa–g

július, szeptember, november, március, január

hering, spratt

szardella biomassza

BIOMAN

VIII

május

szardella SSB (DEP)

norvég homár UWTV-felmérés (part menti)

UWTV

(FU 11–13)

VIa

2. vagy 3. negyedév

norvég homár

norvég homár UWTV

Ír-tenger

UWTV

(FU 15)

VIIa

augusztus

norvég homár

a norvég homár UWTV-felmérés

Aran-szigetek

UWTV

(FU 17)

VIIb

június

norvég homár

a norvég homár UWTV-felmérés

Kelta-tenger

UWTV

(FU 20–22)

VIIg, h, j

július

norvég homár

norvéghomár-felmérés

a portugál partok mentén NepS

UWTV

(FU 28–29)

IXa

június

norvég homár

Földközi-tenger és Fekete-tenger

földközi-tengeri akusztikus felmérés

MEDIAS

GSA 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22

tavasz–nyár (2. és 3. negyedév)

kis méretű nyílt tengeri fajok

fenékvonóhálós felmérés a Fekete-tengeren

BTSBS

GSA 29

tavasz–ősz (2., 3. és 4. negyedév)

nagy rombuszhal

nyílt vízi vonóhálós felmérés a Fekete-tengeren

PTSBS

GSA 29

tavasz–ősz (2., 3. és 4. negyedév)

spratt és vékonybajszú tőkehal

nemzetközi fenékvonóhálós felmérés a Földközi-tengeren

MEDITS

GSA 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25

tavasz–nyár (2. és 3. negyedév)

tengerfenéki fajok

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 762/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a tagállamok által benyújtandó, akvakultúrára vonatkozó statisztikákról és a 788/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 1. o.).

(2)  A tengeren végzett kutatási felmérések jegyzéke az (EU) 2016/1251 bizottsági végrehajtási határozat 10. táblázatának helyébe lép.

---

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/910 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2019. március 13.)

a halászati és akvakultúra-ágazatban a biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/1004 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének első és második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 25. cikkével összhangban a tagállamoknak a halászati gazdálkodáshoz szükséges biológiai, környezeti, műszaki, gazdasági és társadalmi vonatkozású adatokat kell gyűjteniük. A halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós program (3) az (EU) 2016/1251 bizottsági végrehajtási határozat (4) révén került elfogadásra, és 2019. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 25. cikkével összhangban a tagállamoknak a halászati gazdálkodáshoz szükséges biológiai, környezeti, műszaki, gazdasági és társadalmi vonatkozású adatokat kell gyűjteniük. A halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós program (3) az (EU) 2016/1251 bizottsági végrehajtási határozat (4) révén került elfogadásra, és 2019. december 31-én hatályát veszti.

| (2) | A többéves uniós programra azért van szükség, hogy a tagállamok nemzeti munkaterveikben annak alapján határozhassák és tervezhessék meg adatgyűjtési tevékenységeiket. Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 21. cikkével összhangban az említett nemzeti munkaterveket be kell nyújtani a Bizottsághoz a munkaterv alkalmazásának évét megelőző év október 31-ig. |
| --- | --- |

(2)

A többéves uniós programra azért van szükség, hogy a tagállamok nemzeti munkaterveikben annak alapján határozhassák és tervezhessék meg adatgyűjtési tevékenységeiket. Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 21. cikkével összhangban az említett nemzeti munkaterveket be kell nyújtani a Bizottsághoz a munkaterv alkalmazásának évét megelőző év október 31-ig.

| (3) | A többéves uniós program 2019 utánra vonatkozó felülvizsgálatának előkészítése érdekében jelenleg zajlanak a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és a regionális koordinációs csoportok szakértőivel, a tagállamok képviselőivel és más érdekelt felekkel folytatott konzultációk, amelyek lezárására csak 2019 végén kerül sor. Így az új többéves uniós program, amely figyelembe veszi e konzultációk eredményeit, nem fogadható el 2021 előtt. |
| --- | --- |

(3)

A többéves uniós program 2019 utánra vonatkozó felülvizsgálatának előkészítése érdekében jelenleg zajlanak a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és a regionális koordinációs csoportok szakértőivel, a tagállamok képviselőivel és más érdekelt felekkel folytatott konzultációk, amelyek lezárására csak 2019 végén kerül sor. Így az új többéves uniós program, amely figyelembe veszi e konzultációk eredményeit, nem fogadható el 2021 előtt.

| (4) | Ezért az (EU) 2017/1004 rendelet alapján a biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozóan a jelenlegi többéves uniós programban szereplő rendelkezéseket kell elfogadni a 2020–2021-es időszakra. |
| --- | --- |

(4)

Ezért az (EU) 2017/1004 rendelet alapján a biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozóan a jelenlegi többéves uniós programban szereplő rendelkezéseket kell elfogadni a 2020–2021-es időszakra.

| (5) | Ez a határozat tehát az (EU) 2017/1004 rendelet 4. cikkével összhangban megállapítja a szóban forgó rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok tagállamok általi gyűjtésére és kezelésére vonatkozó részletes szabályokat. Az említett rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett kötelező tengeri kutatási felmérések jegyzékét, valamint azon küszöbértékeket, amelyek alatt a tagállamok számára nem kötelező a halászati és akvakultúra-tevékenységeiken alapuló adatgyűjtés vagy a tengeri felmérések elvégzése, az (EU) 2019/909 bizottsági végrehajtási határozat (6) írja elő. |
| --- | --- |

(5)

Ez a határozat tehát az (EU) 2017/1004 rendelet 4. cikkével összhangban megállapítja a szóban forgó rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett biológiai, környezeti, műszaki és társadalmi-gazdasági adatok tagállamok általi gyűjtésére és kezelésére vonatkozó részletes szabályokat. Az említett rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett kötelező tengeri kutatási felmérések jegyzékét, valamint azon küszöbértékeket, amelyek alatt a tagállamok számára nem kötelező a halászati és akvakultúra-tevékenységeiken alapuló adatgyűjtés vagy a tengeri felmérések elvégzése, az (EU) 2019/909 bizottsági végrehajtási határozat (6) írja elő.

| (6) | A jogbiztonság érdekében a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program alkalmazásában a kötelező kutatási felmérések jegyzékének létrehozásáról és a küszöbértékek megállapításáról szóló (EU) 2019/909 végrehajtási határozat 2020. január 1-től hatályon kívül helyezi az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozatot, |
| --- | --- |

(6)

A jogbiztonság érdekében a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program alkalmazásában a kötelező kutatási felmérések jegyzékének létrehozásáról és a küszöbértékek megállapításáról szóló (EU) 2019/909 végrehajtási határozat 2020. január 1-től hatályon kívül helyezi az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozatot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2020–2021 közötti időszakra szóló – az (EU) 2017/1004 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett adatgyűjtési követelményeket részletesen meghatározó – többéves uniós programot e határozat melléklete írja elő.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével lép hatályba, és 2020. január 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2019. március 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 157., 2017.6.20., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  
  HL L 207., 2016.8.1., 113. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1251 végrehajtási határozata (2016. július 12.) a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására vonatkozó, a 2017–2019 közötti időszakra szóló többéves uniós program elfogadásáról (HL L 207., 2016.8.1., 113. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2019/909 végrehajtási határozata (2019. február 18.) a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program alkalmazásában a kötelező kutatási felmérések jegyzékének létrehozásáról és a küszöbértékek megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 21. oldalát)

6

---

MELLÉKLET

I. FEJEZET
   (1)

Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában az (EU) 2017/1004 rendelet, az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (2), a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) és az 1380/2013/EU rendelet fogalommeghatározásai irányadóak. Emellett a következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:

1.   „aktív hajók”: egy adott naptári év során bármely halászati műveletet (legalább 1 napig) végző hajók. Az a hajó, amely egy adott év során nem vett részt halászati műveletekben, inaktívnak tekintendő.

2.   „anadrom fajok”: olyan élő vízi erőforrások, amelyek életciklusa az édesvízben való kikeléssel kezdődik, majd elvándorolnak a tengerhez, végül ívás céljából visszatérnek az édesvízbe.

3.   „katadrom fajok”: olyan élő vízi erőforrások, amelyek életciklusa tengervízben való kikeléssel kezdődik, majd elvándorolnak az édesvízhez, végül ívás céljából visszatérnek a sós vízbe.

4.   „fogásrész”: a teljes fogás egy része, amely lehet a kirakodott fogás minimális állományvédelmi referenciaméret feletti vagy alatti része, az az alatti visszadobott mennyiség, a de minimis visszadobott mennyiség vagy a visszadobott mennyiség.

5.   

  „tengeren töltött napok”

  : bármely olyan, 24 órából (vagy annak egy részéből) álló folyamatos időszak, amelynek során egy hajó egy adott területen kikötőn kívül tartózkodik.

6.   

  „halászati napok”

  : bármely olyan, tengeren töltött naptári nap, amelyen halászati tevékenység zajlik az Unió és tagállamai nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül. Egy halászati út növelheti egyszerre a passzív eszközökre vonatkozó halászati napok számát és az aktív halászeszközökre vonatkozó halászati napok számát.

7.   „halászterület”: olyan földrajzi egység (vagy ezek csoportja), ahol halászat zajlik. E földrajzi egységekről a tengeri régiók szintjén kell megegyezni a regionális halászati gazdálkodási szervezetek vagy a tudományos testületek által meghatározott meglévő területek alapján.

8.   „flottaszegmens”: (a teljes hossz tekintetében) azonos hosszosztályba tartozó, az év során ugyanazt a fő halászeszközt használó hajók halmaza.

9.   „tevékenységcsoport”: hasonló fajokra (fajcsoportra) irányuló, hasonló halászeszközt (4) használó, az év ugyanazon időszakában és/vagy ugyanazon a területen végzett, hasonló kiaknázási módszert alkalmazó halászati műveletek csoportja.

10.   „tengeren végzett kutatási felmérések”: az 508/2014/EU rendelet 21. cikke alapján összeállított nemzeti munkaterv végrehajtásáért felelős szerv megbízásából kutatóhajón vagy kifejezetten az állományok és az ökoszisztémák megfigyelésére használt hajón megtett utak.

II. FEJEZET
   (5)

Adatgyűjtési módszerek

Az adatgyűjtési módszereknek és az adatok minőségének meg kell felelniük az 1380/2013/EU rendelet 25. cikkében meghatározott céloknak, emellett a megfelelő tudományos testületek által támogatott legjobb gyakorlatokon és javasolt módszereken kell alapulniuk. Ezért e módszereket és azok alkalmazásának eredményét független tudományos testületeknek rendszeres időközönként meg kell vizsgálniuk abból a szempontból, hogy megfelelnek-e a közös halászati politika irányításához.

III. FEJEZET
   (6)

Az adatokkal kapcsolatos követelmények

1.   Adatsorok

| 1.1. | Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikke alapján összeállított munkatervek keretében a tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy az e fejezet 2–7. pontjában ismertetetteknek megfelelően mely adatokat kell gyűjteni az alábbi adatsorokból:






  a) | biológiai adatok az uniós kereskedelmi halászat keretében az uniós vizeken és azokon kívül, a hobbihorgászat keretében pedig az uniós vizeken halászott állományokról fogásrészenként; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

biológiai adatok az uniós kereskedelmi halászat keretében az uniós vizeken és azokon kívül, a hobbihorgászat keretében pedig az uniós vizeken halászott állományokról fogásrészenként;

| b) | az uniós halászat által az uniós vizeken és azokon kívül a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatások értékelését lehetővé tévő adatok; |
| --- | --- |

b)

az uniós halászat által az uniós vizeken és azokon kívül a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatások értékelését lehetővé tévő adatok;

| c) | az uniós halászhajók uniós vizeken és azokon kívül kifejtett tevékenységeivel kapcsolatos részletes adatok az 1224/2009/EK rendelet szerinti jelentésnek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

az uniós halászhajók uniós vizeken és azokon kívül kifejtett tevékenységeivel kapcsolatos részletes adatok az 1224/2009/EK rendelet szerinti jelentésnek megfelelően;

| d) | a halászattal kapcsolatos társadalmi és gazdasági adatok (7); |
| --- | --- |

d)

a halászattal kapcsolatos társadalmi és gazdasági adatok (7);

| e) | az akvakultúrával kapcsolatos társadalmi, gazdasági és környezeti adatok. |
| --- | --- |

e)

az akvakultúrával kapcsolatos társadalmi, gazdasági és környezeti adatok.

| 1.2. | A gyűjtendő adatok körét az (EU) 2017/1004 rendelet 4. és 5. cikkével összhangban kell meghatározni, figyelemmel a halászati és akvakultúra-ágazatban az adatok gyűjtésére és kezelésére vonatkozó többéves uniós program alkalmazásában a kötelező kutatási felmérések jegyzékének létrehozásáról és a küszöbértékek megállapításáról szóló (EU) 2019/909 bizottsági végrehajtási határozat mellékletének II. fejezetében előírt küszöbértékekre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A gyűjtendő adatoknak lehetővé kell tenniük a tengeri régiók szintjén megállapított végfelhasználói szükségleteken alapuló megbízható becslések készítését a halászat típusai, az egyes időszakok és az egyes területek tekintetében. Az adatgyűjtés gyakoriságát össze kell hangolni a tengeri régiók szintjén, hacsak e melléklet és annak táblázatai másként nem rendelkeznek. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Biológiai adatok a kereskedelmi halászat keretében az uniós vizeken és azokon kívül, a hobbihorgászat keretében pedig az uniós vizeken halászott állományokról

Ezek az adatok a következőkre terjednek ki:

| a) | a fogott mennyiség fajonként, valamint egyes példányok biológiai adatai, amelyek lehetővé teszik az alábbiak megbecslését:






  i. | kereskedelmi halászat esetén az 1A., 1B. és 1C. táblázatokban felsorolt állományok minden fogásrészének (beleértve a visszadobásokat és a nem szándékos fogásokat) volumene és hosszgyakorisága a 2. táblázatban ismertetett 6. aggregációs szinten jelentve. Az adatok időbeliségét a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján; |
| --- | --- | --- |

a)

a fogott mennyiség fajonként, valamint egyes példányok biológiai adatai, amelyek lehetővé teszik az alábbiak megbecslését:

i.

kereskedelmi halászat esetén az 1A., 1B. és 1C. táblázatokban felsorolt állományok minden fogásrészének (beleértve a visszadobásokat és a nem szándékos fogásokat) volumene és hosszgyakorisága a 2. táblázatban ismertetett 6. aggregációs szinten jelentve. Az adatok időbeliségét a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján;

| ii. | kereskedelmi halászat esetén az 1A., 1B. és 1C. táblázatokban felsorolt állományok fogásainak átlagos súlya és kormegoszlása. Azon állományok kiválasztását, amelyek adatait gyűjteni kell, valamint az adatok időbeliségét a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján; |
| --- | --- |

ii.

kereskedelmi halászat esetén az 1A., 1B. és 1C. táblázatokban felsorolt állományok fogásainak átlagos súlya és kormegoszlása. Azon állományok kiválasztását, amelyek adatait gyűjteni kell, valamint az adatok időbeliségét a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján;

| iii. | kereskedelmi halászat esetén az 1A., 1B. és 1C. táblázatokban felsorolt állományok fogásaiban a nemek aránya, ivarérettségi és termékenységi adatok a tudományos tanácsadáshoz szükséges gyakorisággal. Azon állományok kiválasztását, amelyek adatait gyűjteni kell, valamint az adatok időbeliségét a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján; |
| --- | --- |

iii.

kereskedelmi halászat esetén az 1A., 1B. és 1C. táblázatokban felsorolt állományok fogásaiban a nemek aránya, ivarérettségi és termékenységi adatok a tudományos tanácsadáshoz szükséges gyakorisággal. Azon állományok kiválasztását, amelyek adatait gyűjteni kell, valamint az adatok időbeliségét a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján;

| iv. | hobbihorgászat esetén a 3. táblázatban felsorolt fajokból és/vagy a tengeri régiók szintjén a halászati gazdálkodás céljára szükségesként azonosított fajokból kifogott és szabadon eresztett példányok éves mennyisége (egyedszám és súly vagy hossz). A hobbihorgászat tekintetében a tengeri régiók szintjén értékelni kell a kor vagy más, az i–iii. pontokban említett biológiai adatok szükségességét a végfelhasználó szempontjából. |
| --- | --- |

iv.

hobbihorgászat esetén a 3. táblázatban felsorolt fajokból és/vagy a tengeri régiók szintjén a halászati gazdálkodás céljára szükségesként azonosított fajokból kifogott és szabadon eresztett példányok éves mennyisége (egyedszám és súly vagy hossz). A hobbihorgászat tekintetében a tengeri régiók szintjén értékelni kell a kor vagy más, az i–iii. pontokban említett biológiai adatok szükségességét a végfelhasználó szempontjából.

| b) | az a) pontnak megfelelően gyűjtött adatokon felül az 1E. táblázatban említett anadrom és katadrom fajok édesvízben ejtett kereskedelmi fogásai a halászat módjától függetlenül, a következők szerint:






  i. | az egyes állományokra vonatkozó adatok (konkrét egyedek adatai: kor, hossz, súly, nem, ivarérettség és termékenység életszakaszonként, de fajok és régiók szerint tovább bontva); valamint |
| --- | --- | --- |

b)

az a) pontnak megfelelően gyűjtött adatokon felül az 1E. táblázatban említett anadrom és katadrom fajok édesvízben ejtett kereskedelmi fogásai a halászat módjától függetlenül, a következők szerint:

i.

az egyes állományokra vonatkozó adatok (konkrét egyedek adatai: kor, hossz, súly, nem, ivarérettség és termékenység életszakaszonként, de fajok és régiók szerint tovább bontva); valamint

| ii. | az éves fogás mennyisége életkori csoportonként vagy életszakaszonként. |
| --- | --- |

ii.

az éves fogás mennyisége életkori csoportonként vagy életszakaszonként.

| c) | Ezen túlmenően:
  az angolna tekintetében angolnagazdálkodási egységenként legalább egy vízgyűjtőben éves gyakorisággal gyűjtött információk (adatok, becslések, trendek stb.) a következőkről:






  i. | az új egyedek abundanciája; |
| --- | --- | --- |

c)

Ezen túlmenően:

az angolna tekintetében angolnagazdálkodási egységenként legalább egy vízgyűjtőben éves gyakorisággal gyűjtött információk (adatok, becslések, trendek stb.) a következőkről:

i.

az új egyedek abundanciája;

| ii. | az állandó állomány (sárga angolnák) abundanciája; és |
| --- | --- |

ii.

az állandó állomány (sárga angolnák) abundanciája; és

| iii. | a távozó ezüst angolnák száma vagy súly és nem szerinti megoszlása; |
| --- | --- |

iii.

a távozó ezüst angolnák száma vagy súly és nem szerinti megoszlása;

továbbá a vadon élő lazacok tekintetében: hacsak a tengeri régió szintjén ettől eltérő megegyezés nem született, évente gyűjtött adatok az egyéves, a kétéves és az elvándorló egyedek abundanciájáról.

Az angolna és a lazac kapcsán megfigyelendő folyókról a régiók szintjén kell dönteni. Azon állományok kiválasztását, amelyek adatait gyűjteni kell, össze kell hangolni a régiók szintjén a végfelhasználói szükségletek alapján.

3.   Az uniós halászat által az uniós vizeken és azokon kívül a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatások értékelését lehetővé tévő adatok

Ezek az adatok a következőkre terjednek ki:

| a) | minden típusú halászat esetén az uniós jog és nemzetközi megállapodások értelmében védett madár-, emlős-, hüllő- és halfajok, valamint az 1D. táblázatban felsorolt fajok nem szándékos járulékos fogásai, ideértve azt is, ha nem észlelték a fogásban, a halászhajón végzett tudományos megfigyelés során vagy a halászok fedélzeti naplóba bevezetett feljegyzései szerint.
  Amennyiben a halászati megfigyelők által tett utak során gyűjtött adatok a végfelhasználó szempontjából nem tekinthetők elégségesnek a nem szándékos járulékos fogások megismeréséhez, a tagállamoknak más módszereket kell alkalmazniuk. E módszereket a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján. |
| --- | --- |

a)

minden típusú halászat esetén az uniós jog és nemzetközi megállapodások értelmében védett madár-, emlős-, hüllő- és halfajok, valamint az 1D. táblázatban felsorolt fajok nem szándékos járulékos fogásai, ideértve azt is, ha nem észlelték a fogásban, a halászhajón végzett tudományos megfigyelés során vagy a halászok fedélzeti naplóba bevezetett feljegyzései szerint.

Amennyiben a halászati megfigyelők által tett utak során gyűjtött adatok a végfelhasználó szempontjából nem tekinthetők elégségesnek a nem szándékos járulékos fogások megismeréséhez, a tagállamoknak más módszereket kell alkalmazniuk. E módszereket a tengeri régiók szintjén össze kell hangolni a végfelhasználói szükségletek alapján.

| b) | Az uniós vizeken és azokon kívül a tengeri élőhelyekre gyakorolt hatások értékelését lehetővé tévő adatok.
  A halászat által a tengeri élőhelyekre gyakorolt hatások értékelését lehetővé tévő változók az 1224/2009/EK rendeletnek megfelelően gyűjtött adatok. Az adatokat 3. halászati tevékenységi szintre (8) lebontva kell megadni, hacsak regionális szinten nem bizonyul szükségesnek ennél részletesebb bontás, különösen a védett tengeri területek kapcsán.
  Amennyiben a tervezett tudományos felhasználás szempontjából az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatok bontása, minősége vagy lefedettsége nem megfelelő, azokat más módon, megfelelő mintavételi módszerek alkalmazásával kell gyűjteni. Az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokat a megfelelő aggregációs szinten kell az adatgyűjtési munkatervet végrehajtó nemzeti intézmények rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

b)

Az uniós vizeken és azokon kívül a tengeri élőhelyekre gyakorolt hatások értékelését lehetővé tévő adatok.

A halászat által a tengeri élőhelyekre gyakorolt hatások értékelését lehetővé tévő változók az 1224/2009/EK rendeletnek megfelelően gyűjtött adatok. Az adatokat 3. halászati tevékenységi szintre (8) lebontva kell megadni, hacsak regionális szinten nem bizonyul szükségesnek ennél részletesebb bontás, különösen a védett tengeri területek kapcsán.

Amennyiben a tervezett tudományos felhasználás szempontjából az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatok bontása, minősége vagy lefedettsége nem megfelelő, azokat más módon, megfelelő mintavételi módszerek alkalmazásával kell gyűjteni. Az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokat a megfelelő aggregációs szinten kell az adatgyűjtési munkatervet végrehajtó nemzeti intézmények rendelkezésére bocsátani.

| c) | A halászat szintje, valamint a halászati tevékenységek által a tengeri biológiai erőforrásokra és a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatások, így például a nem kereskedelmi fajokra, a ragadozók és zsákmányállatok viszonyára és a halfajok természetes elhullására gyakorolt hatások megbecslését tengeri régiók szintjén lehetővé tévő adatok.
  Ezeket az adatokat először kísérleti tanulmányok keretében kell értékelni. A tagállamok a kísérleti tanulmányok eredményeinek függvényében, a tengeri régiók szintjén összehangolva és a végfelhasználói szükségletek alapján határozzák meg az egyes tengeri régiókra vonatkozó jövőbeni adatgyűjtési előírásokat. |
| --- | --- |

c)

A halászat szintje, valamint a halászati tevékenységek által a tengeri biológiai erőforrásokra és a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatások, így például a nem kereskedelmi fajokra, a ragadozók és zsákmányállatok viszonyára és a halfajok természetes elhullására gyakorolt hatások megbecslését tengeri régiók szintjén lehetővé tévő adatok.

Ezeket az adatokat először kísérleti tanulmányok keretében kell értékelni. A tagállamok a kísérleti tanulmányok eredményeinek függvényében, a tengeri régiók szintjén összehangolva és a végfelhasználói szükségletek alapján határozzák meg az egyes tengeri régiókra vonatkozó jövőbeni adatgyűjtési előírásokat.

4.   Az uniós halászhajók uniós vizeken és azokon kívül kifejtett tevékenységeivel kapcsolatos (9)
  , az 1224/2009/EK rendeletnek megfelelően gyűjtött részletes adatok

Az uniós halászhajók uniós vizeken és azokon kívül kifejtett tevékenységeinek értékelését lehetővé tévő adatok a 4. táblázatban szereplő változók. Az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött, jelentett és továbbított adatokat primer adatok formájában kell az adatgyűjtési munkatervet végrehajtó nemzeti intézmények rendelkezésére bocsátani. Amennyiben a szóban forgó adatokat az 1224/2009/EK rendelet értelmében nem kell gyűjteni, illetve a tervezett tudományos felhasználás szempontjából az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatok bontása, minősége vagy lefedettsége nem megfelelő, azokat más módon, megfelelő mintavételi módszerek alkalmazásával kell gyűjteni. E módszereknek lehetővé kell tenniük a 4. táblázatban szereplő változók megbecslését a legkisebb releváns földrajzi szinten flottaszegmensenként (5a. táblázat), valamint a 6. tevékenységszinten (2. táblázat).

5.   A halászattal kapcsolatos társadalmi és gazdasági adatok, amelyek lehetővé teszik az uniós halászati ágazat társadalmi és gazdasági teljesítményének értékelését

Ezek az adatok a következőkre terjednek ki:

| a) | az 5A. táblázatban szereplő gazdasági változók az 5B. táblázatban megadott ágazati bontás és az 5C. táblázatban meghatározott nagyrégiók szerint.
  Alapsokaságként a 26/2004/EK bizottsági rendelet (10) szerinti uniós halászflotta-nyilvántartásban a jelentési év december 31-én szereplő aktív és inaktív hajók, továbbá a nyilvántartásban nem szereplő, de az adott jelentési évben legalább 1 napon halászatot folytató hajók összességét kell figyelembe venni.
  Az inaktív hajók esetében csak a tőkeértéket és a tőkeköltségeket kell figyelembe venni.
  Amennyiben fennáll a természetes és/vagy jogi személyek azonosíthatóságának veszélye, a statisztikák névtelenségének biztosítása érdekében megengedett a gazdasági változók összevont jelentése. Az összevonás akkor is megengedett, ha a mintavételi terv statisztikai megbízhatóságához szükséges. Az adatok összevonását az egyes időszakok közötti következetesség biztosításával kell végezni.
  A gazdasági adatokat évente kell gyűjteni. |
| --- | --- |

a)

az 5A. táblázatban szereplő gazdasági változók az 5B. táblázatban megadott ágazati bontás és az 5C. táblázatban meghatározott nagyrégiók szerint.

Alapsokaságként a 26/2004/EK bizottsági rendelet (10) szerinti uniós halászflotta-nyilvántartásban a jelentési év december 31-én szereplő aktív és inaktív hajók, továbbá a nyilvántartásban nem szereplő, de az adott jelentési évben legalább 1 napon halászatot folytató hajók összességét kell figyelembe venni.

Az inaktív hajók esetében csak a tőkeértéket és a tőkeköltségeket kell figyelembe venni.

Amennyiben fennáll a természetes és/vagy jogi személyek azonosíthatóságának veszélye, a statisztikák névtelenségének biztosítása érdekében megengedett a gazdasági változók összevont jelentése. Az összevonás akkor is megengedett, ha a mintavételi terv statisztikai megbízhatóságához szükséges. Az adatok összevonását az egyes időszakok közötti következetesség biztosításával kell végezni.

A gazdasági adatokat évente kell gyűjteni.

| b) | A 6. táblázatban szereplő társadalmi változók.
  A társadalmi adatokat 2018-tól kezdve háromévenként kell gyűjteni.
  A képzettségi szint és nemzetiség szerinti bontásban megadott foglalkoztatási adatokat lehet kísérleti tanulmányok alapján gyűjteni. |
| --- | --- |

b)

A 6. táblázatban szereplő társadalmi változók.

A társadalmi adatokat 2018-tól kezdve háromévenként kell gyűjteni.

A képzettségi szint és nemzetiség szerinti bontásban megadott foglalkoztatási adatokat lehet kísérleti tanulmányok alapján gyűjteni.

6.   A tengeri és – önkéntes alapon – az édesvízi akvakultúrával kapcsolatos társadalmi, gazdasági és környezeti adatok, amelyek lehetővé teszik az uniós akvakultúra-ágazat társadalmi, gazdasági és környezeti teljesítményének értékelését

Ezek az adatok a következőkre terjednek ki:

| a) | A 7. táblázatban szereplő gazdasági változók a 9. táblázatban megadott ágazati bontás szerint.
  Alapsokaságként a NACE (az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere) (11) 03.21 és 03.22 kódjai alá tartozó fő tevékenységet végző, profitorientált vállalkozásokat kell figyelembe venni.
  A gazdasági adatokat évente kell gyűjteni. |
| --- | --- |

a)

A 7. táblázatban szereplő gazdasági változók a 9. táblázatban megadott ágazati bontás szerint.

Alapsokaságként a NACE (az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere) (11) 03.21 és 03.22 kódjai alá tartozó fő tevékenységet végző, profitorientált vállalkozásokat kell figyelembe venni.

A gazdasági adatokat évente kell gyűjteni.

| b) | A 6. táblázatban szereplő társadalmi változók.
  A társadalmi adatokat 2018-tól kezdve háromévenként kell gyűjteni.
  A képzettségi szint és nemzetiség szerinti bontásban megadott foglalkoztatási adatokat lehet kísérleti tanulmányok alapján gyűjteni. |
| --- | --- |

b)

A 6. táblázatban szereplő társadalmi változók.

A társadalmi adatokat 2018-tól kezdve háromévenként kell gyűjteni.

A képzettségi szint és nemzetiség szerinti bontásban megadott foglalkoztatási adatokat lehet kísérleti tanulmányok alapján gyűjteni.

| c) | A 8. táblázatban szereplő, az akvakultúra környezeti teljesítménye egyes aspektusainak értékelését lehetővé tévő környezeti adatok.
  A környezeti adatokat lehet kísérleti tanulmányok alapján gyűjteni, majd extrapolálni a tagállamban termelt teljes halmennyiségnek való megfeleltetés érdekében.
  A környezeti adatokat kétévente kell gyűjteni. |
| --- | --- |

c)

A 8. táblázatban szereplő, az akvakultúra környezeti teljesítménye egyes aspektusainak értékelését lehetővé tévő környezeti adatok.

A környezeti adatokat lehet kísérleti tanulmányok alapján gyűjteni, majd extrapolálni a tagállamban termelt teljes halmennyiségnek való megfeleltetés érdekében.

A környezeti adatokat kétévente kell gyűjteni.

BIOLÓGIAI ADATOK

1A. táblázat
   (12)

Az uniós vizekben élő állományok

| Faj (közönséges név) | Faj (tudományos név) | Az állománynak otthont adó terület (ICES (13), IBSFC (14) vagy FAO (15) területkód)/az állomány kódja |
| --- | --- | --- |
| A Jeges-tenger keleti része, a Norvég-tenger és a Barents-tenger |
| európai angolna | Anguilla anguilla | I, II |
| norvég menyhal | Brosme brosme | I, II |
| atlanti-skandináv hering | Clupea harengus | I, II |
| közönséges tőkehal | Gadus morhua | I, II |
| kapelán | Mallotus villosus | I, II |
| foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | I, II |
| kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | I, II |
| norvég garnéla | Pandalus borealis | I, II |
| fekete tőkehal | Pollachius virens | I, II |
| grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | I, II |
| lazac | Salmo salar | I, II |
| makréla | Scomber scombrus | II |
| vörös álsügér | Sebastes marinus. | I, II |
| mélyvízi vörös álsügér | Sebastes mentella. | I, II |
| fattyúmakréla | Trachurus trachurus | IIa |
| A Skagerrak és a Kattegat |
| homoki angolnák | Ammodytidae | IIIa |
| európai angolna | Anguilla anguilla | IIIa |
| hering | Clupea harengus | IIIa/22–24, IIIa |
| gránátoshal | Coryphaenoides rupestris | IIIa |
| szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | IIIa |
| piros morgóhal | Aspitrigla cuculus | IIIa |
| közönséges tőkehal | Gadus morhua | IIIaN |
| közönséges tőkehal | Gadus morhua | IIIaS |
| vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa |
| közönséges lepényhal | Limanda limanda | IIIa |
| foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | IIIa |
| vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | IIIa |
| szürke tőkehal | Merluccius merluccius | IIIa |
| kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | IIIa |
| norvég homár | Nephrops norvegicus | funkcionális egység |
| norvég garnéla | Pandalus borealis | IIIa |
| sima lepényhal | Pleuronectes platessa | IIIa |
| fekete tőkehal | Pollachius virens | IIIa |
| lazac | Salmo salar | IIIa |
| nagy rombuszhal | Psetta maxima | IIIa |
| makréla | Scomber scombrus | IIIa |
| sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | IIIa |
| nyelvhal | Solea solea | IIIa |
| spratt | Sprattus sprattus | IIIa |
| norvég tőkehal | Trisopterus esmarki | IIIa |
| minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16) | Selachii, Rajidae | IIIa |
| A Balti-tenger |
| európai angolna | Anguilla anguilla | 22–32 |
| hering | Clupea harengus | 22–24/25–29, 32/30/31/Rigai-öböl |
| nagy maréna | Coregonus lavaretus | IIId |
| törpemaréna | Coregonus albula | 22–32 |
| közönséges tőkehal | Gadus morhua | 22–24/25–32 |
| közönséges lepényhal | Limanda limanda | 22–32 |
| sügér | Perca fluviatilis | IIId |
| érdes lepényhal | Platichtys flesus | 22–32 |
| sima lepényhal | Pleuronectes platessa | 22–32 |
| nagy rombuszhal | Psetta maxima | 22–32 |
| lazac | Salmo salar | 22–31/32 |
| tengeri pisztráng | Salmo trutta | 22–32 |
| fogassüllő | Sander lucioperca | IIId |
| sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | 22–32 |
| nyelvhal | Solea solea | 22 |
| spratt | Sprattus sprattus | 22–32 |
| Az Északi-tenger és a La Manche csatorna keleti része |
| homoki angolnák | Ammodytidae | IV |
| farkashalak | Anarhichas spp. | IV |
| európai angolna | Anguilla anguilla | IV, VIId |
| ezüstlazacok | Argentina spp. | IV |
| szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | IV |
| norvég menyhal | Brosme brosme | IV |
| hering | Clupea harengus | IV, VIId |
| homoki garnéla | Crangon crangon | IV, VIId |
| farkassügér | Dicentrarchus labrax | IV, VIId |
| szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | IV |
| közönséges tőkehal | Gadus morhua | IV, VIId |
| vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | IV |
| rózsás álsügér | Helicolenus dactylopterus | IV |
| négypettyes rombuszhal | Lepidorhombus boscii | IV, VIId |
| szárnyas rombuszhal | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId |
| közönséges lepényhal | Limanda limanda | IV, VIId |
| feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | IV, VIId |
| ördöghal | Lophius piscatorius | IV |
| észak-atlanti gránátoshal | Macrourus berglax | IV |
| foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | IV |
| vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | IV, VIId |
| szürke tőkehal | Merluccius merluccius | IV, VII |
| kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | IV, VIId |
| kisfejű lepényhal | Microstomus kitt | IV, VIId |
| kék menyhal | Molva dypterygia | IV |
| északi menyhal | Molva molva | IV |
| vörösmárna | Mullus barbatus | IV, VIId |
| sávos vörösmárna | Mullus surmuletus | IV, VIId |
| norvég homár | Nephrops norvegicus | Minden funkcionális egység |
| norvég garnéla | Pandalus borealis | IVa East/IVa/IV |
| közönséges fésűkagyló | Pecten maximus | VIId |
| ezüstös tengericompó | Phycis blennoides | IV |
| villás tőkehal | Phycis phycis | IV |
| érdes lepényhal | Platichthys flesus | IV |
| sima lepényhal | Pleuronectes platessa | IV |
| sima lepényhal | Pleuronectes platessa | VIId |
| fekete tőkehal | Pollachius virens | IV |
| nagy rombuszhal | Psetta maxima | IV, VIId |
| grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | IV |
| lazac | Salmo salar | IV, VIId |
| makréla | Scomber scombrus | IV, VIId |
| sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | IV, VIId |
| vörös álsügér | Sebastes mentella. | IV |
| nyelvhal | Solea solea | IV |
| nyelvhal | Solea solea | VIId |
| spratt | Sprattus sprattus | IV/VIId |
| fattyúmakréla | Trachurus trachurus. | IV, VIId |
| morgóhal | Trigla lucerna | IV |
| norvég tőkehal | Trisopterus esmarki | IV |
| kakashal | Zeus faber | IV, VIId |
| minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| Az Atlanti-óceán észak-keleti része és a La Manche csatorna nyugati része |
| Baird tarfejű hala | Alepocephalus bairdii | VI, XII |
| homoki angolna | Ammodytidae | VIa |
| disznófejűhal | Capros aper | V, VI, VII |
| fésűkagyló | Pecten maximus | IV, VI, VII |
| csíkos fésűkagyló | Aequipecten opercularis | VII |
| nagy tengeripók | Maja squinado | V, VI, VII |
| európai angolna | Anguilla anguilla | valamennyi terület |
| abroncshalak | Aphanopus spp. | valamennyi terület |
| ezüstlazacok | Argentina spp. | valamennyi terület |
| sashal | Argyrosomus regius | valamennyi terület |
| piros morgóhal | Aspitrigla cuculus | valamennyi terület |
| nyálkásfejű halak | Beryx spp. | minden terület, kivéve X és IXa |
| nyálkásfejű halak | Beryx spp. | IXa és X |
| nagy tarisznyarák | Cancer pagurus | valamennyi terület |
| hering | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj |
| tengeri angolna | Conger conger | minden terület, kivéve X |
| tengeri angolna | Conger conger | X |
| gránátoshal | Coryphaenoides rupestris | valamennyi terület |
| búvárcápa | Dalatias licha | valamennyi terület |
| közönséges mérgesrája | Dasyatis pastinaca | VII, VIII |
| madárcsőrű tüskéscápa | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII |
| farkassügér | Dicentrarchus labrax | minden terület, kivéve IX |
| farkassügér | Dicentrarchus labrax | IX |
| karcsú nyelvhal | Dicologlossa cuneata | VIIIc, IX |
| szardella | Engraulis encrasicolus | IXa (csak Cádiz) |
| szardella | Engraulis encrasicolus | VIII |
| bársonyoshasú lámpáscápa | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII |
| szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | VIId, e |
| közönséges tőkehal | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k |
| vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII |
| rózsás álsügér | Helicolenus dactylopterus | valamennyi terület |
| homár | Homarus gammarus | valamennyi terület |
| atlanti tükörhal | Hoplostethus atlanticus | valamennyi terület |
| villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | IXa |
| négypettyes rombuszhal | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa |
| szárnyas rombuszhal | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa |
| közönséges lepényhal | Limanda limanda | VIIe/VIIa,f-h |
| közönséges kalmár | Loligo vulgaris | minden terület, kivéve VIIIc, IXa |
| közönséges kalmár | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa |
| feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | VIIIc, IXa |
| ördöghal | Lophius piscatorius | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd |
| ördöghal | Lophius piscatorius | VIIIc, IXa |
| kapelán | Mallotus villosus | XIV |
| foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb |
| foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k |
| vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | VIII/IX, X |
| vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k |
| szürke tőkehal | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa |
| karcsú nyelvhal | Microchirus variegatus | valamennyi terület |
| kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV |
| kisfejű lepényhal | Microstomus kitt | valamennyi terület |
| kék menyhal | Molva dypterygia | minden terület, kivéve X |
| karcsú menyhal | Molva macrophthalma | X |
| északi menyhal | Molva molva | valamennyi terület |
| sávos vörösmárna | Mullus surmuletus | valamennyi terület |
| csillagos cápa | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX |
| sima csillagos cápa | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX |
| feketepettyes sima cápa | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX |
| norvég homár | Nephrops norvegicus | VI funkcionális egység |
| norvég homár | Nephrops norvegicus | VII funkcionális egység |
| norvég homár | Nephrops norvegicus | VIII és IX funkcionális egység |
| közönséges polip | Octopus vulgaris | minden terület, kivéve VIIIc, IXa |
| közönséges polip | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa |
| nagyszemű vörösdurbincs | Pagellus bogaraveo | IXa, X |
| ostoros garnélák | Pandalus spp. | valamennyi terület |
| piros ostorgarnéla | Parapenaeus longirostris | IXa |
| ezüstös tengericompó | Phycis blennoides | valamennyi terület |
| villás tőkehal | Phycis phycis | valamennyi terület |
| sima lepényhal | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg |
| sima lepényhal | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X |
| sávos tőkehal | Pollachius pollachius | minden terület, kivéve IX, X |
| sávos tőkehal | Pollachius pollachius | IX, X |
| fekete tőkehal | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI |
| fekete tőkehal | Pollachius virens | VII, VIII |
| roncssügér | Polyprion americanus | X |
| nagy rombuszhal | Psetta maxima | valamennyi terület |
| grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI |
| óriás laposhal | Hippoglossus hippoglossus | V, XIV |
| lazac | Salmo salar | valamennyi terület |
| szardínia | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa |
| spanyol makréla | Scomber colias | VIII, IX, X |
| makréla | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX |
| sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | valamennyi terület |
| vörös álsügér | Sebastes marinus | ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet) |
| mélyvízi vörös álsügér | Sebastes mentella | ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet) |
| közönséges tintahal | Sepia officinalis | valamennyi terület |
| nyelvhal | Solea solea | VIIa/VIIfg |
| nyelvhal | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc |
| nyelvhal | Solea solea | VIIe |
| nyelvhal | Solea solea | VIIIab |
| tengeridurbincs-félék | Sparidae | valamennyi terület |
| földközi-tengeri fattyúmakréla | Trachurus mediterraneus | VIII, IX |
| kék fattyúmakréla | Trachurus picturatus | VIII, IX, X |
| fattyúmakréla | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X |
| fattyúmakréla | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa |
| Trisopterus tőkehalak | Trisopterus spp. | valamennyi terület |
| kakashal | Zeus faber | valamennyi terület |
| minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16) | Selachii, Rajidae | IV, VIId |
| A Földközi-tenger és a Fekete-tenger |
| európai angolna | Anguilla anguilla | minden földközi-tengeri terület |
| óriásgarnéla | Aristeomorpha foliacea | minden földközi-tengeri terület |
| vörös garnéla | Aristeus antennatus | minden földközi-tengeri terület |
| nagyszemű durbincs | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 |
| nagy aranymakrahal | Coryphaena equiselis | minden földközi-tengeri terület |
| nagy aranymakrahal | Coryphaena hippurus | minden földközi-tengeri terület |
| farkassügér | Dicentrarchus labrax | minden földközi-tengeri terület |
| északi pézsmapolip | Eledone cirrhosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| pézsmapolip | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| szardella | Engraulis encrasicolus | minden földközi-tengeri terület |
| szardella | Engraulis encrasicolus | Fekete-tenger GSA 29 |
| szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 |
| kalmárok és tintahalak | Illex spp., Todarodes spp. | minden földközi-tengeri terület |
| vitorláskardoshal-félék | Istiophoridae | minden földközi-tengeri terület |
| közönséges kalmár | Loligo vulgaris | minden földközi-tengeri terület |
| feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| ördöghal | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 |
| vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | Fekete-tenger GSA 29 |
| szürke tőkehal | Merluccius merluccius | minden földközi-tengeri terület |
| kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 |
| tengeripérhal-félék | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 |
| vörösmárna | Mullus barbatus | minden földközi-tengeri terület |
| vörösmárna | Mullus barbatus | Fekete-tenger GSA 29 |
| sávos vörösmárna | Mullus surmuletus | minden földközi-tengeri terület |
| közönséges polip | Octopus vulgaris | minden földközi-tengeri terület |
| norvég homár | Nephrops norvegicus | minden földközi-tengeri terület |
| vörösdurbincs | Pagellus erythrinus | minden földközi-tengeri terület |
| piros ostorgarnéla | Parapenaeus longirostris | minden földközi-tengeri terület |
| éti ostorgarnéla | Penaeus kerathurus | 3.1 |
| nagy rombuszhal | Psetta maxima | Fekete-tenger GSA 29 |
| szardínia | Sardina pilchardus | minden földközi-tengeri terület |
| makrélák | Scomber spp. | minden földközi-tengeri terület |
| közönséges tintahal | Sepia officinalis | minden földközi-tengeri terület |
| nyelvhal | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 |
| aranydurbincs | Sparus aurata | 1.2, 3.1 |
| nyurgadurbincs | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 |
| spratt | Sprattus sprattus | Fekete-tenger GSA 29 |
| éti sáskarák | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 |
| földközi-tengeri fattyúmakréla | Trachurus mediterraneus | minden földközi-tengeri terület |
| földközi-tengeri fattyúmakréla | Trachurus mediterraneus | Fekete-tenger GSA 29 |
| fattyúmakréla | Trachurus trachurus | minden földközi-tengeri terület |
| fattyúmakréla | Trachurus trachurus | Fekete-tenger GSA 29 |
| morgóhal | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 |
| vénuszkagyló | Veneridae | 2.1, 2.2 |
| üveggéb | Aphia minuta | GSA 9, 10, 16 és 19 |
| kalászhal | Atherina spp | GSA 9, 10, 16 és 19 |
| törpe tőkehal | Trisopterus minutus | minden régió |
| minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16) | Selachii, Rajidae | minden régió |

Faj (közönséges név)

Faj (tudományos név)

Az állománynak otthont adó terület (ICES (13), IBSFC (14) vagy FAO (15) területkód)/az állomány kódja

A Jeges-tenger keleti része, a Norvég-tenger és a Barents-tenger

európai angolna

Anguilla anguilla

I, II

norvég menyhal

Brosme brosme

I, II

atlanti-skandináv hering

Clupea harengus

I, II

közönséges tőkehal

Gadus morhua

I, II

kapelán

Mallotus villosus

I, II

foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

I, II

kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

I, II

norvég garnéla

Pandalus borealis

I, II

fekete tőkehal

Pollachius virens

I, II

grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

lazac

Salmo salar

I, II

makréla

Scomber scombrus

II

vörös álsügér

Sebastes marinus.

I, II

mélyvízi vörös álsügér

Sebastes mentella.

I, II

fattyúmakréla

Trachurus trachurus

IIa

A Skagerrak és a Kattegat

homoki angolnák

Ammodytidae

IIIa

európai angolna

Anguilla anguilla

IIIa

hering

Clupea harengus

IIIa/22–24, IIIa

gránátoshal

Coryphaenoides rupestris

IIIa

szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

IIIa

piros morgóhal

Aspitrigla cuculus

IIIa

közönséges tőkehal

Gadus morhua

IIIaN

közönséges tőkehal

Gadus morhua

IIIaS

vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

közönséges lepényhal

Limanda limanda

IIIa

foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

IIIa

vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

IIIa

szürke tőkehal

Merluccius merluccius

IIIa

kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

IIIa

norvég homár

Nephrops norvegicus

funkcionális egység

norvég garnéla

Pandalus borealis

IIIa

sima lepényhal

Pleuronectes platessa

IIIa

fekete tőkehal

Pollachius virens

IIIa

lazac

Salmo salar

IIIa

nagy rombuszhal

Psetta maxima

IIIa

makréla

Scomber scombrus

IIIa

sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

IIIa

nyelvhal

Solea solea

IIIa

spratt

Sprattus sprattus

IIIa

norvég tőkehal

Trisopterus esmarki

IIIa

minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16)

Selachii, Rajidae

IIIa

A Balti-tenger

európai angolna

Anguilla anguilla

22–32

hering

Clupea harengus

22–24/25–29, 32/30/31/Rigai-öböl

nagy maréna

Coregonus lavaretus

IIId

törpemaréna

Coregonus albula

22–32

közönséges tőkehal

Gadus morhua

22–24/25–32

közönséges lepényhal

Limanda limanda

22–32

sügér

Perca fluviatilis

IIId

érdes lepényhal

Platichtys flesus

22–32

sima lepényhal

Pleuronectes platessa

22–32

nagy rombuszhal

Psetta maxima

22–32

lazac

Salmo salar

22–31/32

tengeri pisztráng

Salmo trutta

22–32

fogassüllő

Sander lucioperca

IIId

sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

22–32

nyelvhal

Solea solea

22

spratt

Sprattus sprattus

22–32

Az Északi-tenger és a La Manche csatorna keleti része

homoki angolnák

Ammodytidae

IV

farkashalak

Anarhichas spp.

IV

európai angolna

Anguilla anguilla

IV, VIId

ezüstlazacok

Argentina spp.

IV

szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

IV

norvég menyhal

Brosme brosme

IV

hering

Clupea harengus

IV, VIId

homoki garnéla

Crangon crangon

IV, VIId

farkassügér

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

IV

közönséges tőkehal

Gadus morhua

IV, VIId

vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

IV

rózsás álsügér

Helicolenus dactylopterus

IV

négypettyes rombuszhal

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

szárnyas rombuszhal

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

közönséges lepényhal

Limanda limanda

IV, VIId

feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

IV, VIId

ördöghal

Lophius piscatorius

IV

észak-atlanti gránátoshal

Macrourus berglax

IV

foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

IV

vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

IV, VIId

szürke tőkehal

Merluccius merluccius

IV, VII

kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

IV, VIId

kisfejű lepényhal

Microstomus kitt

IV, VIId

kék menyhal

Molva dypterygia

IV

északi menyhal

Molva molva

IV

vörösmárna

Mullus barbatus

IV, VIId

sávos vörösmárna

Mullus surmuletus

IV, VIId

norvég homár

Nephrops norvegicus

Minden funkcionális egység

norvég garnéla

Pandalus borealis

IVa East/IVa/IV

közönséges fésűkagyló

Pecten maximus

VIId

ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

IV

villás tőkehal

Phycis phycis

IV

érdes lepényhal

Platichthys flesus

IV

sima lepényhal

Pleuronectes platessa

IV

sima lepényhal

Pleuronectes platessa

VIId

fekete tőkehal

Pollachius virens

IV

nagy rombuszhal

Psetta maxima

IV, VIId

grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

IV

lazac

Salmo salar

IV, VIId

makréla

Scomber scombrus

IV, VIId

sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

vörös álsügér

Sebastes mentella.

IV

nyelvhal

Solea solea

IV

nyelvhal

Solea solea

VIId

spratt

Sprattus sprattus

IV/VIId

fattyúmakréla

Trachurus trachurus.

IV, VIId

morgóhal

Trigla lucerna

IV

norvég tőkehal

Trisopterus esmarki

IV

kakashal

Zeus faber

IV, VIId

minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

Az Atlanti-óceán észak-keleti része és a La Manche csatorna nyugati része

Baird tarfejű hala

Alepocephalus bairdii

VI, XII

homoki angolna

Ammodytidae

VIa

disznófejűhal

Capros aper

V, VI, VII

fésűkagyló

Pecten maximus

IV, VI, VII

csíkos fésűkagyló

Aequipecten opercularis

VII

nagy tengeripók

Maja squinado

V, VI, VII

európai angolna

Anguilla anguilla

valamennyi terület

abroncshalak

Aphanopus spp.

valamennyi terület

ezüstlazacok

Argentina spp.

valamennyi terület

sashal

Argyrosomus regius

valamennyi terület

piros morgóhal

Aspitrigla cuculus

valamennyi terület

nyálkásfejű halak

Beryx spp.

minden terület, kivéve X és IXa

nyálkásfejű halak

Beryx spp.

IXa és X

nagy tarisznyarák

Cancer pagurus

valamennyi terület

hering

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

tengeri angolna

Conger conger

minden terület, kivéve X

tengeri angolna

Conger conger

X

gránátoshal

Coryphaenoides rupestris

valamennyi terület

búvárcápa

Dalatias licha

valamennyi terület

közönséges mérgesrája

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

madárcsőrű tüskéscápa

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

farkassügér

Dicentrarchus labrax

minden terület, kivéve IX

farkassügér

Dicentrarchus labrax

IX

karcsú nyelvhal

Dicologlossa cuneata

VIIIc, IX

szardella

Engraulis encrasicolus

IXa (csak Cádiz)

szardella

Engraulis encrasicolus

VIII

bársonyoshasú lámpáscápa

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

VIId, e

közönséges tőkehal

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

rózsás álsügér

Helicolenus dactylopterus

valamennyi terület

homár

Homarus gammarus

valamennyi terület

atlanti tükörhal

Hoplostethus atlanticus

valamennyi terület

villásfarkú abroncshal

Lepidopus caudatus

IXa

négypettyes rombuszhal

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

szárnyas rombuszhal

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

közönséges lepényhal

Limanda limanda

VIIe/VIIa,f-h

közönséges kalmár

Loligo vulgaris

minden terület, kivéve VIIIc, IXa

közönséges kalmár

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

ördöghal

Lophius piscatorius

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

ördöghal

Lophius piscatorius

VIIIc, IXa

kapelán

Mallotus villosus

XIV

foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

szürke tőkehal

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

karcsú nyelvhal

Microchirus variegatus

valamennyi terület

kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

kisfejű lepényhal

Microstomus kitt

valamennyi terület

kék menyhal

Molva dypterygia

minden terület, kivéve X

karcsú menyhal

Molva macrophthalma

X

északi menyhal

Molva molva

valamennyi terület

sávos vörösmárna

Mullus surmuletus

valamennyi terület

csillagos cápa

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

sima csillagos cápa

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

feketepettyes sima cápa

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

norvég homár

Nephrops norvegicus

VI funkcionális egység

norvég homár

Nephrops norvegicus

VII funkcionális egység

norvég homár

Nephrops norvegicus

VIII és IX funkcionális egység

közönséges polip

Octopus vulgaris

minden terület, kivéve VIIIc, IXa

közönséges polip

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

IXa, X

ostoros garnélák

Pandalus spp.

valamennyi terület

piros ostorgarnéla

Parapenaeus longirostris

IXa

ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

valamennyi terület

villás tőkehal

Phycis phycis

valamennyi terület

sima lepényhal

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

sima lepényhal

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X

sávos tőkehal

Pollachius pollachius

minden terület, kivéve IX, X

sávos tőkehal

Pollachius pollachius

IX, X

fekete tőkehal

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

fekete tőkehal

Pollachius virens

VII, VIII

roncssügér

Polyprion americanus

X

nagy rombuszhal

Psetta maxima

valamennyi terület

grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

óriás laposhal

Hippoglossus hippoglossus

V, XIV

lazac

Salmo salar

valamennyi terület

szardínia

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

spanyol makréla

Scomber colias

VIII, IX, X

makréla

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

valamennyi terület

vörös álsügér

Sebastes marinus

ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet)

mélyvízi vörös álsügér

Sebastes mentella

ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet)

közönséges tintahal

Sepia officinalis

valamennyi terület

nyelvhal

Solea solea

VIIa/VIIfg

nyelvhal

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

nyelvhal

Solea solea

VIIe

nyelvhal

Solea solea

VIIIab

tengeridurbincs-félék

Sparidae

valamennyi terület

földközi-tengeri fattyúmakréla

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

kék fattyúmakréla

Trachurus picturatus

VIII, IX, X

fattyúmakréla

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/X

fattyúmakréla

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

Trisopterus tőkehalak

Trisopterus spp.

valamennyi terület

kakashal

Zeus faber

valamennyi terület

minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16)

Selachii, Rajidae

IV, VIId

A Földközi-tenger és a Fekete-tenger

európai angolna

Anguilla anguilla

minden földközi-tengeri terület

óriásgarnéla

Aristeomorpha foliacea

minden földközi-tengeri terület

vörös garnéla

Aristeus antennatus

minden földközi-tengeri terület

nagyszemű durbincs

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

nagy aranymakrahal

Coryphaena equiselis

minden földközi-tengeri terület

nagy aranymakrahal

Coryphaena hippurus

minden földközi-tengeri terület

farkassügér

Dicentrarchus labrax

minden földközi-tengeri terület

északi pézsmapolip

Eledone cirrhosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

pézsmapolip

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

szardella

Engraulis encrasicolus

minden földközi-tengeri terület

szardella

Engraulis encrasicolus

Fekete-tenger GSA 29

szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

kalmárok és tintahalak

Illex spp., Todarodes spp.

minden földközi-tengeri terület

vitorláskardoshal-félék

Istiophoridae

minden földközi-tengeri terület

közönséges kalmár

Loligo vulgaris

minden földközi-tengeri terület

feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

ördöghal

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

Fekete-tenger GSA 29

szürke tőkehal

Merluccius merluccius

minden földközi-tengeri terület

kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

tengeripérhal-félék

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

vörösmárna

Mullus barbatus

minden földközi-tengeri terület

vörösmárna

Mullus barbatus

Fekete-tenger GSA 29

sávos vörösmárna

Mullus surmuletus

minden földközi-tengeri terület

közönséges polip

Octopus vulgaris

minden földközi-tengeri terület

norvég homár

Nephrops norvegicus

minden földközi-tengeri terület

vörösdurbincs

Pagellus erythrinus

minden földközi-tengeri terület

piros ostorgarnéla

Parapenaeus longirostris

minden földközi-tengeri terület

éti ostorgarnéla

Penaeus kerathurus

3.1

nagy rombuszhal

Psetta maxima

Fekete-tenger GSA 29

szardínia

Sardina pilchardus

minden földközi-tengeri terület

makrélák

Scomber spp.

minden földközi-tengeri terület

közönséges tintahal

Sepia officinalis

minden földközi-tengeri terület

nyelvhal

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

aranydurbincs

Sparus aurata

1.2, 3.1

nyurgadurbincs

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

spratt

Sprattus sprattus

Fekete-tenger GSA 29

éti sáskarák

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

földközi-tengeri fattyúmakréla

Trachurus mediterraneus

minden földközi-tengeri terület

földközi-tengeri fattyúmakréla

Trachurus mediterraneus

Fekete-tenger GSA 29

fattyúmakréla

Trachurus trachurus

minden földközi-tengeri terület

fattyúmakréla

Trachurus trachurus

Fekete-tenger GSA 29

morgóhal

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

vénuszkagyló

Veneridae

2.1, 2.2

üveggéb

Aphia minuta

GSA 9, 10, 16 és 19

kalászhal

Atherina spp

GSA 9, 10, 16 és 19

törpe tőkehal

Trisopterus minutus

minden régió

minden kereskedelmi jelentőségű cápa- és rájafaj (16)

Selachii, Rajidae

minden régió

BIOLÓGIAI ADATOK

1B. táblázat
   (17)

Az Unió legkülső régióinak állományai

| Faj (közönséges név) | Faj (tudományos név) |
| --- | --- |
| Francia Guyana |
| piros csattogóhal | Lutjanus purpureus |
| fűrészes garnéla | Farfantepenaeus subtilis |
| acoupa weakfish | Cynoscion acoupa |
| smalltooth weakfish | Cynoscion steindachneri |
| green weakfish | Cynoscion virescens |
| tengeriharcsa-félék | Ariidae |
| atlanti háromfarkú hal | Lobotes surinamensis |
| torroto grunt | Genyatremus luteus |
| csendes-óceáni süllők | Centropomus spp. |
| fűrészfogú sügérek | Serranidae |
| tengeri pérek | Mugil spp. |
| Guadeloupe és Martinique |
| csattogóhalak | Lutjanidae |
| tigrissügerek | Haemulidae |
| fűrészfogú sügérek | Serranidae |
| oroszlán-tűzhal | Pterois volitans |
| tonhalszerű halak | Scombridae |
| kormos marlin | Makaira nigricans |
| nagy aranymakrahal | Coryphaena hippurus |
| Réunion és Mayotte |
| csattogóhalak | Lutjanidae |
| fűrészfogú sügérek | Serranidae |
| tonhalszerű halak | Scombridae |
| kardhal | Xiphias gladius |
| egyéb vitorláskardoshal-félék | Istiophoridae |
| nagy aranymakrahal | Coryphaena hippurus |
| nagyszemű érdesfarkú hal | Selar crumenophthalmus |
| Az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek |
| atlanti makréla | Scomber colias |
| szardinella | Sardinella maderensis |
| fattyúmakrélák | Trachurus spp. |
| szardínia | Sardina pilchardus |
| pompás papagájhal | Sparisoma cretense |
| tapadó tengeri csigák | Patellidae |

Faj (közönséges név)

Faj (tudományos név)

Francia Guyana

piros csattogóhal

Lutjanus purpureus

fűrészes garnéla

Farfantepenaeus subtilis

acoupa weakfish

Cynoscion acoupa

smalltooth weakfish

Cynoscion steindachneri

green weakfish

Cynoscion virescens

tengeriharcsa-félék

Ariidae

atlanti háromfarkú hal

Lobotes surinamensis

torroto grunt

Genyatremus luteus

csendes-óceáni süllők

Centropomus spp.

fűrészfogú sügérek

Serranidae

tengeri pérek

Mugil spp.

Guadeloupe és Martinique

csattogóhalak

Lutjanidae

tigrissügerek

Haemulidae

fűrészfogú sügérek

Serranidae

oroszlán-tűzhal

Pterois volitans

tonhalszerű halak

Scombridae

kormos marlin

Makaira nigricans

nagy aranymakrahal

Coryphaena hippurus

Réunion és Mayotte

csattogóhalak

Lutjanidae

fűrészfogú sügérek

Serranidae

tonhalszerű halak

Scombridae

kardhal

Xiphias gladius

egyéb vitorláskardoshal-félék

Istiophoridae

nagy aranymakrahal

Coryphaena hippurus

nagyszemű érdesfarkú hal

Selar crumenophthalmus

Az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek

atlanti makréla

Scomber colias

szardinella

Sardinella maderensis

fattyúmakrélák

Trachurus spp.

szardínia

Sardina pilchardus

pompás papagájhal

Sparisoma cretense

tapadó tengeri csigák

Patellidae

BIOLÓGIAI ADATOK

1C. táblázat (1)

Regionális halászati gazdálkodási szervezetek szabályozása alá tartozó és fenntartható halászati partnerségi megállapodások hatálya alá tartozó tengeri régiók állományai

Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Thunnus albacares | sárgaúszójú tonhal | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Thunnus obesus | nagyszemű tonhal | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Katsuwonus pelamis | bonitó | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Thunnus alalunga | germon | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Thunnus orientalis | csendes-óceáni kékúszójú tonhal | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Xiphias gladius | kardhal | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Makaira nigricans (vagy mazara) | kormos marlin | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Makaira indica | fekete marlin | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |
| Tetrapturus audax | sávos marlin | a Csendes-óceán keleti része | elsődleges |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Thunnus albacares

sárgaúszójú tonhal

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Thunnus obesus

nagyszemű tonhal

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Katsuwonus pelamis

bonitó

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Thunnus alalunga

germon

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Thunnus orientalis

csendes-óceáni kékúszójú tonhal

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Xiphias gladius

kardhal

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Makaira nigricans (vagy mazara)

kormos marlin

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Makaira indica

fekete marlin

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Tetrapturus audax

sávos marlin

a Csendes-óceán keleti része

elsődleges

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Thunnus albacares | sárgaúszójú tonhal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Thunnus obesus | nagyszemű tonhal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Katsuwonus pelamis | bonitó | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Thunnus alalunga | germon | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Thunnus thynnus | kékúszójú tonhal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Xiphias gladius | kardhal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Makaira nigricans (vagy mazara) | kormos marlin | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Istiophorus albicans | vitorláshal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Tetrapturus albidus | fehér marlin | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Prionace glauca | kékcápa | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Auxis rochei | harántsávos tonmakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Sarda sarda | atlanti bonitó | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | elsődleges |
| Euthynnus alleteratus | atlanti kis tonhal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Thunnus atlanticus | feketeúszójú tonhal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Orcynopsis unicolor | karcsú palamida | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Scomberomorus brasiliensis | fűrészes spanyolmakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Scomberomorus regalis | karibi királymakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Auxis thazard | tonmakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Scomberomorus cavalla | királymakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Scomberomorus tritor | nyugat-afrikai spanyolmakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Scomberomorus maculatus | foltos spanyolmakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Acanthocybium solandri | keskenycsíkos spanyolmakréla | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |
| Coryphaena hippurus | nagy aranymakrahal | az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek | másodlagos |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Thunnus albacares

sárgaúszójú tonhal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Thunnus obesus

nagyszemű tonhal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Katsuwonus pelamis

bonitó

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Thunnus alalunga

germon

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Thunnus thynnus

kékúszójú tonhal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Xiphias gladius

kardhal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Makaira nigricans (vagy mazara)

kormos marlin

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Istiophorus albicans

vitorláshal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Tetrapturus albidus

fehér marlin

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Prionace glauca

kékcápa

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Auxis rochei

harántsávos tonmakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Sarda sarda

atlanti bonitó

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

elsődleges

Euthynnus alleteratus

atlanti kis tonhal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Thunnus atlanticus

feketeúszójú tonhal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Orcynopsis unicolor

karcsú palamida

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Scomberomorus brasiliensis

fűrészes spanyolmakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Scomberomorus regalis

karibi királymakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Auxis thazard

tonmakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Scomberomorus cavalla

királymakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Scomberomorus tritor

nyugat-afrikai spanyolmakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Scomberomorus maculatus

foltos spanyolmakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Acanthocybium solandri

keskenycsíkos spanyolmakréla

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Coryphaena hippurus

nagy aranymakrahal

az Atlanti-óceán és az azzal szomszédos tengerek

másodlagos

Észak-Atlanti Halászati Szervezet (NAFO)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Az RFMO által meghatározott állomány | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Gadus morhua | közönséges tőkehal | NAFO 2J 3KL | harmadlagos |
| Gadus morhua | közönséges tőkehal | NAFO 3M | elsődleges |
| Gadus morhua | közönséges tőkehal | NAFO 3NO | elsődleges |
| Gadus morhua | közönséges tőkehal | NAFO 3Ps | elsődleges |
| Gadus morhua | közönséges tőkehal | NAFO SA1 | elsődleges |
| Glyptocephalus cynoglossus | vörös lepényhal | NAFO 3NO | elsődleges |
| Glyptocephalus cynoglossus | vörös lepényhal | NAFO 2J3KL | harmadlagos |
| Hippoglossoides platessoides | érdes laposhal | NAFO 3LNO | elsődleges |
| Hippoglossoides platessoides | érdes laposhal | NAFO 3M | elsődleges |
| Limanda ferruginea | sárgafarkú lepényhal | NAFO 3LNO | másodlagos |
| Coryphaenoides rupestris | gránátoshal | NAFO SA0 + 1 | harmadlagos |
| Macrourus berglax | észak-atlanti gránátoshal | NAFO SA2 + 3 | elsődleges |
| Pandalus borealis | norvég garnéla | NAFO 3LNO | elsődleges |
| Pandalus borealis | norvég garnéla | NAFO 3M | elsődleges |
| Amblyraja radiata | csillagrája | NAFO 3LNOPs | elsődleges |
| Reinhardtius hippoglossoides | grönlandi laposhal | NAFO 3KLMNO | elsődleges |
| Reinhardtius hippoglossoides | grönlandi laposhal | NAFO SA1 | elsődleges |
| Hippoglossus hippoglossus | óriás laposhal | NAFO SA1 | harmadlagos |
| Sebastes mentella | vörös álsügér | NAFO SA1 | elsődleges |
| Sebastes spp. | vörös álsügérek | NAFO 3LN | elsődleges |
| Sebastes spp. | vörös álsügérek | NAFO 3M | elsődleges |
| Sebastes spp. | vörös álsügérek | NAFO 3O | elsődleges |
| Urophycis tenuis | fehér villás tőkehal | NAFO 3NO | elsődleges |
| Mallotus villosus | kapelán | NAFO 3NO | elsődleges |
| Beryx sp. | nyálkásfejű halak | NAFO 6G | elsődleges |
| Illex illecebrosus | sebes kalmár | NAFO SA 3 + 4 | harmadlagos |
| Salmo salar | lazac | NAFO S1+ ICES XIV alterület,
  NEAF, NASCO | elsődleges | |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Az RFMO által meghatározott állomány

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Gadus morhua

közönséges tőkehal

NAFO 2J 3KL

harmadlagos

Gadus morhua

közönséges tőkehal

NAFO 3M

elsődleges

Gadus morhua

közönséges tőkehal

NAFO 3NO

elsődleges

Gadus morhua

közönséges tőkehal

NAFO 3Ps

elsődleges

Gadus morhua

közönséges tőkehal

NAFO SA1

elsődleges

Glyptocephalus cynoglossus

vörös lepényhal

NAFO 3NO

elsődleges

Glyptocephalus cynoglossus

vörös lepényhal

NAFO 2J3KL

harmadlagos

Hippoglossoides platessoides

érdes laposhal

NAFO 3LNO

elsődleges

Hippoglossoides platessoides

érdes laposhal

NAFO 3M

elsődleges

Limanda ferruginea

sárgafarkú lepényhal

NAFO 3LNO

másodlagos

Coryphaenoides rupestris

gránátoshal

NAFO SA0 + 1

harmadlagos

Macrourus berglax

észak-atlanti gránátoshal

NAFO SA2 + 3

elsődleges

Pandalus borealis

norvég garnéla

NAFO 3LNO

elsődleges

Pandalus borealis

norvég garnéla

NAFO 3M

elsődleges

Amblyraja radiata

csillagrája

NAFO 3LNOPs

elsődleges

Reinhardtius hippoglossoides

grönlandi laposhal

NAFO 3KLMNO

elsődleges

Reinhardtius hippoglossoides

grönlandi laposhal

NAFO SA1

elsődleges

Hippoglossus hippoglossus

óriás laposhal

NAFO SA1

harmadlagos

Sebastes mentella

vörös álsügér

NAFO SA1

elsődleges

Sebastes spp.

vörös álsügérek

NAFO 3LN

elsődleges

Sebastes spp.

vörös álsügérek

NAFO 3M

elsődleges

Sebastes spp.

vörös álsügérek

NAFO 3O

elsődleges

Urophycis tenuis

fehér villás tőkehal

NAFO 3NO

elsődleges

Mallotus villosus

kapelán

NAFO 3NO

elsődleges

Beryx sp.

nyálkásfejű halak

NAFO 6G

elsődleges

Illex illecebrosus

sebes kalmár

NAFO SA 3 + 4

harmadlagos

Salmo salar

lazac

NAFO S1+ ICES XIV alterület,

NEAF, NASCO

elsődleges

FAO 34. tengeri terület – Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Brachydeuterus spp. | dörmőgőhalak | 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Caranx spp. | makrahalak | 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Cynoglossus spp. | nyelvhalak | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Decapterus spp. | álmakrahalak | 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Dentex canariensis | kanári-szigeti fogasdurbincs | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | másodlagos |
| Dentex congoensis | kongói fogasdurbincs | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | másodlagos |
| Dentex macrophthalmus | nagyszemű fogasdurbincs | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Dentex maroccanus | marokkói fogasdurbincs | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | másodlagos |
| Dentex spp. | fogasdurbincsok | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Engraulis encrasicolus | szardella | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Epinephelus aeneus | bronzsügér | 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Ethmalosa fimbriata | afrikai alóza | 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Farfantepenaeus notialis | déli rózsaszín garnéla | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Galeoides decadactylus | kis afrikai cérnaúszójú hal | 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Loligo vulgaris | közönséges kalmár | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Merluccius polli | trópusi hekk | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Merluccius senegalensis | szenegáli tőkehal | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Merluccius spp. | Merluccius tőkehalak | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | másodlagos |
| Octopus vulgaris | közönséges polip | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Pagellus acarne | gyöngyös durbincs | 34.1.1. | elsődleges |
| Pagellus bellottii | bíbor durbincs | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Pagellus bogaraveo | nagyszemű vörösdurbincs | 34.1.1. | másodlagos |
| Pagellus spp. | vörösdurbincsok | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Pagrus caeruleostictus | kékpettyes tengerikeszeg | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Parapenaeus longirostris | piros ostorgarnéla | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Pomadasys incisus | hamis dörmögőhal | 34.1.1. | másodlagos |
| Pomadasys spp. | dörmőgőhalak | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Pseudotolithus spp. | árnyékhalak | 34.1.1. | elsődleges |
| Sardina pilchardus | szardínia | 34.1.1., 34.1.3. | elsődleges |
| Sardinella aurita | íveshasú szardinella | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Sardinella maderensis | tömzsi szardinella | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Scomber japonicus | foltos makrahal | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Scomber spp. | egyéb makrélák | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Sepia hierredda | közönséges tintahal | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Sepia officinalis | közönséges tintahal | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Sepia spp. | tintahalak | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | másodlagos |
| Sparidae | tengeri durbincsok | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Sparus spp. | durbincsok | 34.1.1. | elsődleges |
| Trachurus trachurus | fattyúmakréla | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Trachurus trecae | cunene-fattyúmakréla | 34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6. | elsődleges |
| Umbrina canariensis | kanári umbrahal | 34.3.3–6. | másodlagos |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Brachydeuterus spp.

dörmőgőhalak

34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Caranx spp.

makrahalak

34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Cynoglossus spp.

nyelvhalak

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Decapterus spp.

álmakrahalak

34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Dentex canariensis

kanári-szigeti fogasdurbincs

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

másodlagos

Dentex congoensis

kongói fogasdurbincs

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

másodlagos

Dentex macrophthalmus

nagyszemű fogasdurbincs

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Dentex maroccanus

marokkói fogasdurbincs

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

másodlagos

Dentex spp.

fogasdurbincsok

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Engraulis encrasicolus

szardella

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Epinephelus aeneus

bronzsügér

34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Ethmalosa fimbriata

afrikai alóza

34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Farfantepenaeus notialis

déli rózsaszín garnéla

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Galeoides decadactylus

kis afrikai cérnaúszójú hal

34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Loligo vulgaris

közönséges kalmár

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Merluccius polli

trópusi hekk

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Merluccius senegalensis

szenegáli tőkehal

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Merluccius spp.

Merluccius tőkehalak

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

másodlagos

Octopus vulgaris

közönséges polip

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Pagellus acarne

gyöngyös durbincs

34.1.1.

elsődleges

Pagellus bellottii

bíbor durbincs

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Pagellus bogaraveo

nagyszemű vörösdurbincs

34.1.1.

másodlagos

Pagellus spp.

vörösdurbincsok

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Pagrus caeruleostictus

kékpettyes tengerikeszeg

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Parapenaeus longirostris

piros ostorgarnéla

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Pomadasys incisus

hamis dörmögőhal

34.1.1.

másodlagos

Pomadasys spp.

dörmőgőhalak

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Pseudotolithus spp.

árnyékhalak

34.1.1.

elsődleges

Sardina pilchardus

szardínia

34.1.1., 34.1.3.

elsődleges

Sardinella aurita

íveshasú szardinella

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Sardinella maderensis

tömzsi szardinella

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Scomber japonicus

foltos makrahal

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Scomber spp.

egyéb makrélák

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Sepia hierredda

közönséges tintahal

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Sepia officinalis

közönséges tintahal

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Sepia spp.

tintahalak

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

másodlagos

Sparidae

tengeri durbincsok

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Sparus spp.

durbincsok

34.1.1.

elsődleges

Trachurus trachurus

fattyúmakréla

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Trachurus trecae

cunene-fattyúmakréla

34.1.1., 34.1.3., 34.3.1., 34.3.3–6.

elsődleges

Umbrina canariensis

kanári umbrahal

34.3.3–6.

másodlagos

Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Dissostichus eleginoides | chilei tengeri sügér | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Beryx spp. | nyálkásfejű halak | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Chaceon spp. | arany/vörös tarisznyarákok | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Pseudopentaceros richardsoni | páncélosfejű sügérek | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Helicolenus spp. | rózsás sügerek | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Hoplostethus atlanticus | atlanti tükörhal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Trachurus spp. | fattyúmakrélák | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Scomber spp. | makrélák | az Atlanti-óceán dél-keleti része | elsődleges |
| Polyprion americanus | roncssügér | az Atlanti-óceán dél-keleti része | másodlagos |
| Jasus tristani | sziklahomár | az Atlanti-óceán dél-keleti része | másodlagos |
| Lepidotus caudatus | villásfarkú abroncshal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | másodlagos |
| Schedophilus ovalis | ovális medúzahal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Schedophilus velaini | lilás medúzahal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Allocyttus verucossus | szemölcsös oreo | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Neocyttus romboidales | | az Atlanti-óceán dél-keleti része | |
| Allocyttus guineensis | | az Atlanti-óceán dél-keleti része | |
| Pseudocyttu smaculatus | | az Atlanti-óceán dél-keleti része | |
| Emmelichthys nitidus | foki rubinthal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Ruvettus pretiosus | olajhal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Promethichthys prometheus | manga kígyómakréla | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Macrourus spp. | gránátoshalak | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Antimora rostrata | lila tőkehal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Epigonus spp. | izzószemű halak | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Merluccius spp. | Merluccius tőkehalak | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Notopogon fernandezianus | narancsszínű fújtatóhal | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos |
| Octopodidae és Loliginidae | polip- és tintahalfélék | az Atlanti-óceán dél-keleti része | harmadlagos | |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Dissostichus eleginoides

chilei tengeri sügér

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Beryx spp.

nyálkásfejű halak

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Chaceon spp.

arany/vörös tarisznyarákok

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Pseudopentaceros richardsoni

páncélosfejű sügérek

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Helicolenus spp.

rózsás sügerek

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Hoplostethus atlanticus

atlanti tükörhal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Trachurus spp.

fattyúmakrélák

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Scomber spp.

makrélák

az Atlanti-óceán dél-keleti része

elsődleges

Polyprion americanus

roncssügér

az Atlanti-óceán dél-keleti része

másodlagos

Jasus tristani

sziklahomár

az Atlanti-óceán dél-keleti része

másodlagos

Lepidotus caudatus

villásfarkú abroncshal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

másodlagos

Schedophilus ovalis

ovális medúzahal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Schedophilus velaini

lilás medúzahal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Allocyttus verucossus

szemölcsös oreo

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Neocyttus romboidales

az Atlanti-óceán dél-keleti része

Allocyttus guineensis

az Atlanti-óceán dél-keleti része

Pseudocyttu smaculatus

az Atlanti-óceán dél-keleti része

Emmelichthys nitidus

foki rubinthal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Ruvettus pretiosus

olajhal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Promethichthys prometheus

manga kígyómakréla

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Macrourus spp.

gránátoshalak

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Antimora rostrata

lila tőkehal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Epigonus spp.

izzószemű halak

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Merluccius spp.

Merluccius tőkehalak

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Notopogon fernandezianus

narancsszínű fújtatóhal

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Octopodidae és Loliginidae

polip- és tintahalfélék

az Atlanti-óceán dél-keleti része

harmadlagos

Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Thunnus albacares | sárgaúszójú tonhal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Thunnus obesus | nagyszemű tonhal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Katsuwonus pelamis | bonitó | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Thunnus alalunga | germon | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Thunnus orientalis | csendes-óceáni kékúszójú tonhal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Xiphias gladius | kardhal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Makaira nigricans (vagy mazara) | kormos marlin | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Makaira indica | fekete marlin | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Tetrapturus audax | sávos marlin | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Acanthocybium solandri | keskenycsíkos spanyolmakréla | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Coryphaena hippurus | nagy aranymakrahal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Elagatis bipinnulata | szivárványos sárgafarkú hal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Lepidocybium flavobrunneum | kígyómakréla | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Lampris regius | tündöklőhal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Mola mola | holdhal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Istiophorus platypterus | vitorláshal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Tetrapturus angustirostris | lándzsáshal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Ruvettus pretiosus | olajhal | a Csendes-óceán nyugati-középső része | másodlagos |
| Prionace glauca | kékcápa | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges | |
| Carcharhinus longimanus | óceáni fehérfoltú cápa | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Carcharhinus falciformis | selyemcápa | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Alopias superciliosus | nagyszemű rókacápa | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Alopias vulpinus | közönséges rókacápa | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Alopias pelagicus | kisfogú rókacápa | a Csendes-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Figyelem: a WCPFC esetében a horogsoros hajókra az alábbi jelentéstételi követelmények is vonatkoznak:







  1) | Az úszók közötti mellékzsinórok száma. Az úszók közötti mellékzsinórok számát minden eszköz kapcsán jelenteni kell. |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Thunnus albacares

sárgaúszójú tonhal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Thunnus obesus

nagyszemű tonhal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Katsuwonus pelamis

bonitó

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Thunnus alalunga

germon

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Thunnus orientalis

csendes-óceáni kékúszójú tonhal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Xiphias gladius

kardhal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Makaira nigricans (vagy mazara)

kormos marlin

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Makaira indica

fekete marlin

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Tetrapturus audax

sávos marlin

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Acanthocybium solandri

keskenycsíkos spanyolmakréla

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Coryphaena hippurus

nagy aranymakrahal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Elagatis bipinnulata

szivárványos sárgafarkú hal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Lepidocybium flavobrunneum

kígyómakréla

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Lampris regius

tündöklőhal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Mola mola

holdhal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Istiophorus platypterus

vitorláshal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Tetrapturus angustirostris

lándzsáshal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Ruvettus pretiosus

olajhal

a Csendes-óceán nyugati-középső része

másodlagos

Prionace glauca

kékcápa

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Carcharhinus longimanus

óceáni fehérfoltú cápa

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Carcharhinus falciformis

selyemcápa

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Alopias superciliosus

nagyszemű rókacápa

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Alopias vulpinus

közönséges rókacápa

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Alopias pelagicus

kisfogú rókacápa

a Csendes-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Figyelem: a WCPFC esetében a horogsoros hajókra az alábbi jelentéstételi követelmények is vonatkoznak:

1)

Az úszók közötti mellékzsinórok száma. Az úszók közötti mellékzsinórok számát minden eszköz kapcsán jelenteni kell.

| 2) | Az egyes eszközökkel fogott halak száma a következő fajok esetében: germon (Thunnus alalunga), nagyszemű tonhal (Thunnus obesus), bonitó (Katsuwonus pelamis), sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares), sávos marlin (Tetrapturus audax), kormos marlin (Makaira mazara), fekete marlin (Makaira indica) és kardhal (Xiphias gladius), kékcápa, selyemcápa, óceáni fehérfoltú cápa, makócápák, rókacápák, heringcápa (a d. sz. 20°-tól délre mindaddig, amíg a biológiai adatok alapján meg nem állapítható e földrajzi határ vagy egy másik helyessége), pörölycápák (szárnyas, csipkés, nagy, sima), cetcápa és a Bizottság által meghatározott más fajok. |
| --- | --- |

2)

Az egyes eszközökkel fogott halak száma a következő fajok esetében: germon (Thunnus alalunga), nagyszemű tonhal (Thunnus obesus), bonitó (Katsuwonus pelamis), sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares), sávos marlin (Tetrapturus audax), kormos marlin (Makaira mazara), fekete marlin (Makaira indica) és kardhal (Xiphias gladius), kékcápa, selyemcápa, óceáni fehérfoltú cápa, makócápák, rókacápák, heringcápa (a d. sz. 20°-tól délre mindaddig, amíg a biológiai adatok alapján meg nem állapítható e földrajzi határ vagy egy másik helyessége), pörölycápák (szárnyas, csipkés, nagy, sima), cetcápa és a Bizottság által meghatározott más fajok.

Amennyiben feljegyezték a halászati eszközönként fogott halak teljes tömegét vagy átlagos tömegét, akkor jelenteni kell a halászati eszközönként és fajonként fogott halak teljes tömegét vagy átlagos tömegét. Amennyiben nem jegyezték fel a halászati eszközönként fogott halak teljes tömegét vagy átlagos tömegét, akkor meg kell becsülni a halászati eszközönként és fajonként fogott halak teljes tömegét vagy átlagos tömegét, és a becsléseket kell jelenteni. A teljes tömeg vagy átlagos tömeg a halak feldolgozatlan tömegének felel meg.

Nyugat- és Közép-atlanti-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Panulirus argus | karibi languszta | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Strombus gigas | óriás szárnyascsiga | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Cápaszerű Selachii-fajok, ráják (Rajidae) | cápák és ráják | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Coryphaena hippurus | aranymakréla | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Acanthocybium solandri | keskenycsíkos spanyolmakréla | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Epinephelus guttatus | red hind | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Lutjanus vivanus | selymes csattogóhal | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Lutjanus buccanella | feketeúszójú sügér | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Lutjanus campechanus | piros csattogóhal | az Atlanti-óceán nyugati-középső része | elsődleges |
| Penaeus subtilis | déli barna garnélarák | Francia Guyana EEZ | elsődleges |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Panulirus argus

karibi languszta

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Strombus gigas

óriás szárnyascsiga

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Cápaszerű Selachii-fajok, ráják (Rajidae)

cápák és ráják

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Coryphaena hippurus

aranymakréla

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Acanthocybium solandri

keskenycsíkos spanyolmakréla

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Epinephelus guttatus

red hind

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Lutjanus vivanus

selymes csattogóhal

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Lutjanus buccanella

feketeúszójú sügér

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Lutjanus campechanus

piros csattogóhal

az Atlanti-óceán nyugati-középső része

elsődleges

Penaeus subtilis

déli barna garnélarák

Francia Guyana EEZ

elsődleges

Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC)

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Thunnus albacares | sárgaúszójú tonhal | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Thunnus obesus | nagyszemű tonhal | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Katsuwonus pelamis | bonitó | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Thunnus alalunga | germon | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Xiphias gladius | kardhal | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Makaira nigricans (vagy mazara) | kormos marlin | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Makaira indica | fekete marlin | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Tetrapturus audax | sávos marlin | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Istiophorus platypterus | amerikai vitorláskardoshal | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Auxis rochei | harántsávos tonmakréla | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | másodlagos |
| Auxis thazard | tonmakréla | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | másodlagos |
| Euthynnus affinis | keleti kis tonhal | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | másodlagos |
| Thunnus tonggol | hosszúfarkú tonhal | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | másodlagos |
| Scomberomorus guttatus | sávos makréla | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | másodlagos |
| Scomberomorus commerson | keskenycsíkos spanyol makréla | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | másodlagos |
| Prionace glauca | kékcápa | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Alopias superciliosus | nagyszemű rókacápa | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Carcharhinus falciformes | selyemcápa | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Carcharhinus longimanus | óceáni fehérfoltú cápa | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Alopias pelagicus | nyílttengeri rókacápa | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |
| Sphyrna lewini | pörölycápa | az Indiai-óceán nyugati és keleti része | elsődleges |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni minden állomány tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Thunnus albacares

sárgaúszójú tonhal

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Thunnus obesus

nagyszemű tonhal

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Katsuwonus pelamis

bonitó

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Thunnus alalunga

germon

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Xiphias gladius

kardhal

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Makaira nigricans (vagy mazara)

kormos marlin

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Makaira indica

fekete marlin

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Tetrapturus audax

sávos marlin

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Istiophorus platypterus

amerikai vitorláskardoshal

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Auxis rochei

harántsávos tonmakréla

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

másodlagos

Auxis thazard

tonmakréla

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

másodlagos

Euthynnus affinis

keleti kis tonhal

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

másodlagos

Thunnus tonggol

hosszúfarkú tonhal

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

másodlagos

Scomberomorus guttatus

sávos makréla

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

másodlagos

Scomberomorus commerson

keskenycsíkos spanyol makréla

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

másodlagos

Prionace glauca

kékcápa

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Alopias superciliosus

nagyszemű rókacápa

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Carcharhinus falciformes

selyemcápa

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Carcharhinus longimanus

óceáni fehérfoltú cápa

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Alopias pelagicus

nyílttengeri rókacápa

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Sphyrna lewini

pörölycápa

az Indiai-óceán nyugati és keleti része

elsődleges

Egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetek

| FAJ
  Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni az egyes állományok tekintetében. | A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága |
| --- | --- |
| Tudományos név | Közönséges név | Földrajzi terület | Prioritás | Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni. |
| Trachurus murphyi | chilei fattyúmakréla | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület | elsődleges |
| Euphausia superba | krill | A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület | elsődleges |
| Dissostichus spp.

  (Dissostichus eleginoides és Dissostichus mawsoni) | fogashalak | A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület | elsődleges |
| Champsocephalus gunnari | csíkos jéghal | A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület | harmadlagos |
| A halak, puhatestűek, rákok és egyéb helyhez kötött fajok állományai az egyezmény hatálya alá tartozó területen, kivéve: i. az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményének 77. cikke (4) bekezdése értelmében a parti államok halászati joghatósága alá tartozó helyhez kötött fajok és ii. az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményének I. mellékletében felsorolt nagy távolságra vándorló fajok. | a SIOFA-egyezmény hatálya alá tartozó terület | | |

FAJ

Az e melléklet III. fejezetében előírt biológiai adatok gyűjtésére szolgáló mintavételi tervek készítésekor figyelembe kell venni az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy regionális halászati szervezet által megállapított állomány-elterjedési határokat, és megfelelő mintavételi erőfeszítéseket kell tenni az egyes állományok tekintetében.

A biológiai változók gyűjtésének gyakorisága

Tudományos név

Közönséges név

Földrajzi terület

Prioritás

Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

Trachurus murphyi

chilei fattyúmakréla

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

elsődleges

Euphausia superba

krill

A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület

elsődleges

Dissostichus spp.

(Dissostichus eleginoides és Dissostichus mawsoni)

fogashalak

A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület

elsődleges

Champsocephalus gunnari

csíkos jéghal

A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület

harmadlagos

A halak, puhatestűek, rákok és egyéb helyhez kötött fajok állományai az egyezmény hatálya alá tartozó területen, kivéve: i. az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményének 77. cikke (4) bekezdése értelmében a parti államok halászati joghatósága alá tartozó helyhez kötött fajok és ii. az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményének I. mellékletében felsorolt nagy távolságra vándorló fajok.

a SIOFA-egyezmény hatálya alá tartozó terület

| (1) | Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 1C. táblázatának helyébe lép. |
| --- | --- |

(1)

BIOLÓGIAI ADATOK

1D. táblázat
   (18)

Uniós vagy nemzetközi előírások értelmében védelmi programok keretében megfigyelendő fajok

| Közönséges név | Tudományos név | Régió/RFMO | Jogi keret |
| --- | --- | --- | --- |
| csontos halak | Teleostei | | |
| tokfélék | Acipenser spp. | a Földközi-tenger és a Fekete-tenger; a Balti-tenger; OSPAR II, IV | a barcelonai egyezmény (19) II. melléklete és a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete OSPAR (20); HELCOM (21) |
| tarfejűhalfélék | Alepocephalidae | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns (22) |
| Baird tarfejű hala | Alepocephalus Bairdii | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| kopaszhal | Alepocephalus rostratus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| dunai hering | Alosa immaculata | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| fattyúhering | Alosa alosa | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| nagy maréna | Coregonus lavaretus | OSPAR II | OSPAR |
| közönséges tőkehal | Gadus morhua | OSPAR II, III; Balti-tenger | OSPAR; HELCOM |
| hosszúorrú csikóhal | Hippocampus guttulatus (synonym: Hippocampus ramulosus) | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| rövidorrú csikóhal | Hippocampus hippocampus | OSPAR II, III, IV, V | OSPAR |
| fekete-tengeri hering | Alosa tanaica | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| lila tőkehal | Antimora rostrata | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| fekete abroncshal | Aphanopus carbo | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| abroncshal | Aphanopus intermedius | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| rákok | Astacus spp. | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| kis kalászhal | Atherina pontica | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| tűcsőrű csuka | Belone belone euxini Günther | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| nyálkásfejű halak | Beryx spp. | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| brotula | Cataetyx laticeps | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| törpemaréna | Coregonus albula | Balti-tenger | A regionális koordinációs ülés Balti-tengerrel kapcsolatos ajánlása |
| tengeri nyúlhal | Cyclopterus lumpus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| gyűrűs durbincs | Diplodus annularis | Földközi-tenger | 1967/2006/EK tanácsi rendelet (23) (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| hegyesorrú durbincs | Diplodus puntazzo | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| fehér durbincs | Diplodus sargus | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| kétsávos durbincs | Diplodus vulgaris | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| chilei tengeri sügér | Dissostichus eleginoides | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| antarktiszi fogashal | Dissostichus mawsoni | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| fűrészfogú sügérek | Epinephelus spp. | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| izzószemű hal | Epigonus telescopus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető fajok |
| gébfélék | Gobiidae | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| rózsás álsügér | Helicolenus dactylopterus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| óriás laposhal | Hippoglossus hippoglossus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| atlanti tükörhal | Hoplostethus atlanticus | minden régió; OSPAR I, V | a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető fajok |
| csillagosszemű hal (rózsaszínű) | Hoplosthetus mediterraneus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| csíkos durbincs | Lithognathus mormyrus | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| tengeri aranypér | Liza aurata | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| szökdöső tengeri pér | Liza saliens | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| norvég farkasangolna | Lycodes esmarkii | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| gránátoshalfélék, kivéve a gránátoshalat és az észak-atlanti gránátoshalat | Macrouridae, kivéve Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| észak-atlanti gránátoshal | Macrourus berglax | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | Balti-tenger és Fekete-tenger | A regionális koordinációs ülés Balti-tengerrel kapcsolatos ajánlása; a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| európai angolna | Anguilla anguilla | OSPAR I, II, III, IV, Balti-tenger | OSPAR; HELCOM |
| atlanti-óceáni lazac | *Salmo salar | OSPAR I, II, III, IV, Balti-tenger | OSPAR; HELCOM |
| kékúszójú tonhal | *Thunnus thynnus | OSPAR V | OSPAR; HELCOM |
| kék menyhal | Molva dypterygia | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| lágyhal | Mora moro | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| tengeri pérek | Mugil spp. | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| fekete gyöngyhal | Nesiarchus nasutus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| tüskéshátú hal | Notocanthus chemnitzii | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| viaszlazac | Osmerus eperlanus | Balti-tenger | A regionális koordinációs ülés Balti-tengerrel kapcsolatos ajánlása; HELCOM |
| spanyol durbincs | Pagellus acarne | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| nagyszemű vörösdurbincs | Pagellus bogaraveo | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| rózsaszínű durbincs | Pagrus pagrus | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| roncssügér | Polyprion americanus | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| roncssügér | Polyprion americanus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| kéksügér | Pomatomus saltatrix | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| kis álsügér | Sebastes viviparus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| viza | Huso huso | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| atlanti tüskésfejű hal | Trachyscorpia cristulata | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| aranyosfejű halak | Brama spp. | GSA 1.1, 1.2, 1.3 és Fekete-tenger GSA 29 | a 894/97/EK tanácsi rendelet (24) VIII. melléklete |
| atlanti makréla | Scomber colias Gmelin | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| kristálygéb | Crystallogobius linearis | Fekete-tenger | nemzeti állománygazdálkodási tervek |
| tengeri macska | Chimaera monstrosa | Balti-tenger | HELCOM |
| fattyúhering | Alosa alosa | Balti-tenger | HELCOM |
| finta | Alosa fallax | Balti-tenger | HELCOM |
| ősszel ívó hering | Clupea harengus subsp. | Balti-tenger | HELCOM |
| lapos keszeg | Abramis ballerus | Balti-tenger | HELCOM |
| szélhajtó küsz | Alburnus alburnus | Balti-tenger | HELCOM |
| balin | Aspius aspius | Balti-tenger | HELCOM |
| rózsás márna | Barbus barbus | Balti-tenger | HELCOM |
| fenékjáró küllő | Gobio gobio | Balti-tenger | HELCOM |
| garda | Pelecus cultratus | Balti-tenger | HELCOM |
| fürge cselle | Phoxinus phoxinus | Balti-tenger | HELCOM |
| szilvaorrú keszeg | Vimba vimba | Balti-tenger | HELCOM |
| vágócsík | Cobitis taenia | Balti-tenger | HELCOM |
| pisztráng | Salmo trutta | Balti-tenger | HELCOM |
| törpemaréna | Coregonus albula | Balti-tenger | HELCOM |
| vándormaréna | Coregonus balticus, Synonym: Coregonus lavaretus, vándorló | Balti-tenger | HELCOM |
| nagy maréna | Coregonus maraena, Synonym: Coregonus lavaretus, állandó | Balti-tenger | HELCOM |
| hegyesorrú maréna | Coregonus pallasii | Balti-tenger | HELCOM |
| tengeri viaszlazac | Osmerus eperlanomarinus | Balti-tenger | HELCOM |
| feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | Balti-tenger | HELCOM |
| nyurga pikó | Spinachia spinachia | Balti-tenger | HELCOM |
| kígyótűhal | Entelurus aequoreus | Balti-tenger | HELCOM |
| cérnahal | Nerophis ophidion | Balti-tenger | HELCOM |
| gilisztahal | Nerophis lumbriciformis | Balti-tenger | HELCOM |
| közönséges tűhal | Syngnathus acus | Balti-tenger | HELCOM |
| keskenycsőrű tűhal | Syngnathus typhle | Balti-tenger | HELCOM |
| gránátoshal | Coryphaenoides rupestris | Balti-tenger | HELCOM |
| foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | Balti-tenger | HELCOM |
| sávos tőkehal | Pollachius pollachius | Balti-tenger | HELCOM |
| északi menyhal | Molva molva | Balti-tenger | HELCOM |
| snake blenny | Lumpenus lampretaeformis | Balti-tenger | HELCOM |
| vörös álsügér | Sebastes marinus | Balti-tenger | HELCOM |
| kis álsügér | Sebastes viviparus | Balti-tenger | HELCOM |
| botos kölönte | Cottus gobio | Balti-tenger | HELCOM |
| cifra kölönte | Cottus poecilopus | Balti-tenger | HELCOM |
| tengeri skorpióhal | Myoxocephalus scorpius | Balti-tenger | HELCOM |
| hosszútüskés skorpióhal | Taurulus bubalis | Balti-tenger | HELCOM |
| négyszarvú skorpióhal | Triglopsis quadricornis | Balti-tenger | HELCOM |
| tengeri nyúlhal | Cyclopterus lumpus | Balti-tenger | HELCOM |
| csíkos tengericsiga | Liparis liparis | Balti-tenger | HELCOM |
| Montagu tengericsiga | Liparis montagui | Balti-tenger | HELCOM |
| kakashal | Zeus faber | Balti-tenger | HELCOM |
| farkassügér | Dicentrarchus labrax | Balti-tenger | HELCOM |
| foltos ajakoshal | Labrus bergylta | Balti-tenger | HELCOM |
| kakukk ajakoshal | Labrus mixtus | Balti-tenger | HELCOM |
| ajakoshal | Symphodus melops | Balti-tenger | HELCOM |
| mérges pókhal | Trachinus draco | Balti-tenger | HELCOM |
| pásztás farkashal | Anarhichas lupus | Balti-tenger | HELCOM |
| Raitt homokiangolna | Ammodytes marinus | Balti-tenger | HELCOM |
| kis homokiangolna | Ammodytes tobianus | Balti-tenger | HELCOM |
| cifra géb | Pomatoschistus pictus | Balti-tenger | HELCOM |
| harántsávos tonmakréla | Auxis rochei | Balti-tenger | HELCOM |
| kis tonhal | Euthynnus alleteratus | Balti-tenger | HELCOM |
| karcsú palamida | Orcynopsis unicolor | Balti-tenger | HELCOM |
| makréla | Scomber scombrus | Balti-tenger | HELCOM |
| óriás laposhal | Hippoglossus hippoglossus | Balti-tenger | HELCOM |
| kardhal | Xiphias gladius | Balti-tenger | HELCOM |
| fekete békahal | Centrolophus niger | Balti-tenger | HELCOM |
| Porcoshalak | Chondrichthyes | | |
| késfogú fűrészesrája | Anoxypristis cuspidata | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| madárcsőrű tüskéscápa | Deania calcea | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| sima lámpáscápa | Etmopterus pusillus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| törpe fűrészesrája | Pristis clavata | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| zöld fűrészesrája | Pristis zijsron | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| norvég rája | Raja (Dipturus) nidarosiensis | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| tüskés rája | Raja clavata | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, OSPAR; HELCOM |
| cifra rája | Raja undulata | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| kisfogú rókacápa | Alopias pelagicus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| nagyszemű rókacápa | Alopias superciliosus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| közönséges rókacápa | Alopias vulpinus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás HELCOM |
| csillagrája | Amblyraja radiata | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| mélyvízi macskacápák | Apristurus spp. | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj |
| selyemcápa | Carcharhinus falciformis | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| galápagosi cápa | Carcharhinus galapagensis | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| óceáni fehérfoltú cápa | Carcharhinus longimanus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| homokpadi cápa | Carcharhinus plumbeus | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| homoki tigriscápa | Carcharias taurus | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| fehér cápa | Carcharodon carcharias | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| nyelőcápa | Centrophorus granulosus | minden óceán és tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete OSPAR |
| tüskéscápák | Centrophorus spp | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| érdes tüskéscápa | Centrophorus squamosus | minden óceán és tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás OSPAR |
| szürke tüskéscápa | Centroscyllium fabricii | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns |
| portugál cápa | Centroscymnus coelolepis | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns OSPAR |
| hosszúorrú tüskéscápa | Centroscymnus crepidater | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj |
| óriáscápa | Cetorhinus maximus | minden óceán és tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás OSPAR; HELCOM |
| tengeri macska | Chimaera monstrosa | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| galléros cápa | Chlamydoselachus anguineus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj |
| búvárcápa | Dalatias licha | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj |
| mérgesrája | Dasyatis pastinaca | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete HELCOM |
| madárcsőrű tüskéscápa | Deania calcea | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns |
| közönséges rája | Dipturus batis | minden óceán és tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete OSPAR; HELCOM |
| fehér rája | *Rostroraja alba | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| nagy lámpáscápa | Etmopterus princeps | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj |
| bársonyoshasú lámpáscápa | Etmopterus spinax | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns HELCOM |
| szárnyas pörölycápa | Eusphyra blochii | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| közönséges kutyacápa | Galeorhinus galeus | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete HELCOM |
| fűrészfarkú cápa | Galeus melastomus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns |
| egércápa | Galeus murinus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns |
| tüskés pillangórája | Gymnura altavela | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| hegyesorrú tehéncápa | Heptranchias perlo | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete |
| hatkopoltyús szürkecápa | Hexanchus griseus | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete HELCOM |
| nagyszemű tengeri macska | Hydrolagus mirabilis | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| lándzsafogú cápa | Isurus oxyrinchus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| hosszúúszójú makócápa | Isurus paucus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| heringcápa | Lamna nasus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, OSPAR; HELCOM |
| sápadt rája | Leucoraja circularis | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| máltai rája | Leucoraja melitensis | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| Alfréd-ördögrája | Manta alfredi | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| atlanti ördögrája | Manta birostris | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| törpe ördögrája | Mobula eregoodootenkee | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| kis ördögrája | Mobula hypostoma | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| tüskésfarkú ördögrája | Mobula japanica | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| rövidúszójú ördögrája | Mobula kuhlii | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| óriás ördögrája | Mobula mobular | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| Munk-ördögrája | Mobula munkiana | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| guineai kis ördögrája | Mobula rochebrunei | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| chilei ördögrája | Mobula tarapacana | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| simafarkú ördögrája | Mobula thurstoni | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| csillagos cápa | Mustelus asterias | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete |
| sima csillagos cápa | Mustelus mustelus | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete |
| feketepettyes sima cápa | Mustelus punctulatus | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete |
| foltos cápa | Galeus melanostomus | Balti-tenger | HELCOM |
| kis macskacápa | Scyliorhinus canicula | Balti-tenger | HELCOM |
| csillagrája | Amblyraja radiata | Balti-tenger | HELCOM |
| érdes rája | Leucoraja fullonica | Balti-tenger | HELCOM |
| márványos zsibbasztó rája | Torpedo marmorata | Balti-tenger | HELCOM |
| vitorlás disznócápa | Oxynotus paradoxus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj |
| nagy fűrészesrája | Pristis pectinata | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| közönséges fűrészhal | Pristis pristis | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| krokodilcápa | Pseudocarcharias kamoharai | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| nyílt-tengeri tüskésrája | Pteroplatytrygon violacea | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| holdrája | Raja fyllae | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| sarki rája | Raja hyperborea | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| norvég rája | Raja nidarosiensus | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| foltos rája | Raja montagui | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; HELCOM |
| cetcápa | Rhincodon typus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| feketeállú hegedűrája | Rhinobatos cemiculus | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| közönséges hegedűrája | Rhinobatos rhinobatos | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| hosszúorrú tengeri macska | Rhinochimaera atlantica | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| fehér rája | Rostroraja alba | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| spanyol tüskéscápa | Scymnodon ringens | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns |
| egyéb cápák | Selachimorpha (vagy Selachii), Batoidea (A kirakodási, felmérési vagy a fogási adatok alapján fajonként kell meghatározni.) | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás HELCOM |
| grönlandi cápa | Somniosus microcephalus | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns HELCOM |
| csipkés pörölycápa | Sphyrna lewini | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| nagy pörölycápa | Sphyrna mokarran | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| közönséges pörölycápa | Sphyrna zygaena | minden óceán | RFMO-k, elsődleges prioritás |
| közönséges tüskéscápa | Squalus acanthias | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete, OSPAR HELCOM |
| tarajoshátú angyalcápa | Squatina aculeata | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| simahátú angyalcápa | Squatina oculata | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| angyalcápa | Squatina squatina | minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger | RFMO-k, elsődleges prioritás, barcelonai egyezmény II. melléklete, OSPAR, HELCOM |
| tengeri ingola | Petromyzon marinus | OSPAR I, II, III, IV | OSPAR; HELCOM |
| folyami ingola | Lampetra fluviatilis | Balti-tenger | HELCOM |
| Emlősök | Mammalia | | |
| cetfélék – minden faj | cetfélék – minden faj | valamennyi terület | a Tanács 92/43/EGK irányelve (25) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről |
| csukabálna | Balaenoptera acutorostrata | Földközi-tenger | GFCM (26)/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| grönlandi bálna | Balaena mysticetus | OSPAR I | OSPAR |
| kék bálna | Balaenoptera musculus | valamennyi OSPAR-egyezmény | OSPAR |
| északi simabálna | Eubalanea glacialis | valamennyi OSPAR-egyezmény | OSPAR |
| tőkebálna | Balaenoptera borealis | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| közönséges barázdásbálna | Balaenoptera physalus | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| közönséges delfin | Delphinus delphis | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| északi simabálna | Eubalanea glacialis | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| hosszúszárnyú gömbölyűfejű delfin | Globicephala melas | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| Risso-delfin | Grampus griseus | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| törpe ámbráscet | Kogia simus | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| hosszúszárnyú bálna | Megaptera novaeangliae | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| Blainville-féle csőröscet | Mesoplodon densirostris | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| kardszárnyú delfin | Orcinus orca | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| barna delfin | Phocoena phocoena | Földközi-tenger; OSPAR II, III | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; a 92/43/EGK irányelv, OSPAR |
| nagy ámbráscet | Physeter macrocephalus | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| kis kardszárnyú delfin | Pseudorca crassidens | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| csíkos delfin | Stenella coeruleoalba | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| barázdásfogú delfin | Steno bredanensis | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| palackorrú delfin | Tursiops truncatus | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| Cuvier-féle csőröscet | Ziphius cavirostris | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| mediterrán barátfóka | Monachus monachus | valamennyi terület | GFCM/35/2011/5. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; a 92/43/EGK irányelv |
| Saimaa-tavi gyűrűsfóka | Phoca hispida saimensis | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv |
| kúpos fóka | Halichoerus grypus | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv |
| borjúfóka | Phoca vitulina | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv |
| balti-teneri gyűrűsfóka | Phoca hispida bottnica | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv |
| Madarak | Aves | | |
| északi vészmadár | Calonectris borealis | valamennyi terület | az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (27) |
| nagy kárókatona | Phalacrocorax carbo | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| szula | Morus bassanus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| lunda | Fratercula arctica | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| baleári vészmadár | Puffinus mauretanicus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| dankasirály | Larus ridibundus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| fekete réce | Melanitta nigra | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| üstökös kárókatona | Phalacrocorax aristotelis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| nagy vészmadár | Ardenna gravis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| atlanti vészmadár | Puffinus puffinus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| északi sirályhojsza | Fulmarus glacialis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| mediterrán vészmadár | Calonectris diomedea | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| szürke vészmadár | Ardenna grisea | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| bukdosó vészmadár | Puffinus yelkouan | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| korallsirály | Larus audouinii | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| izlandi kerceréce | Bucephala islandica | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| szalagos szerecsenhojsza | Bulweria bulwerii | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| kerceréce | Bucephala clangula | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| ezüstsirály | Larus argentatus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| jeges sirály | Larus hyperboreus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| dolmányos sirály | Larus marinus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| nagy halfarkas | Catharacta skua | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| hegyi réce | Aythya marila | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv; a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| barátréce | Aythya ferina | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| heringsirály | Larus fuscus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| alkabukó | Alle alle | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| nyílfarkú halfarkas | Stercorarius longicaudus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| alka | Alca torda | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| ékfarkú halfarkas | Stercorarius parasiticus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| sarki búvár | Gavia arctica | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| Audubon-vészmadár | Puffinus lherminieri | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| fekete lumma | Cepphus grylle | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| fekete réce | Melanitta americana | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| feketenyakú vöcsök | Podiceps nigricollis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| sztyeppi sirály | Larus cachinnans | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| pehelyréce | Somateria mollissima | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| lumma | Uria aalge | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| jeges búvár | Gavia immer | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| nagy bukó | Mergus merganser | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| búbos vöcsök | Podiceps cristatus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| tarka réce | Histrionicus histrionicus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| füles vöcsök | Podiceps auritus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| sarki sirály | Larus glaucoides | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| cifra pehelyréce | Somateria spectabilis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| jegesréce | Clangula hyemalis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| szerecsensirály | Larus melanocephalus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| viharsirály | Larus canus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| örvös bukó | Mergus serrator | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| vörösnyakú vöcsök | Podiceps grisegena | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| északi búvár | Gavia stellata | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| vékonycsőrű sirály | Larus genei | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| Steller-pehelyréce | Polysticta stelleri | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| szélesfarkú halfarkas | Stercorarius pomarinus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| vastagcsőrű lumma | Uria lomvia | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| füstös réce | Melanitta fusca | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| fehércsőrű búvár | Gavia adamsii | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| sárgalábú sirály | Larus michahellis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| madeirai viharmadár | Pterodroma madeira | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| halászsirály | Larus ichthyaetus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| csüllő | Rissa tridactyla | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| rózsás gödény | Pelecanus onocrotalus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| villás viharfecske | Oceanodroma leucorhoa | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| laposcsőrű víztaposó | Phalaropus fulicarius | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| vékonycsőrű víztaposó | Phalaropus lobatus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| Wilson-viharfecske | Oceanites oceanicus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| sarki csér | Sterna paradisaea | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| madeirai viharfecske | Hydrobates castro | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| kormos szerkő | Chlidonias niger | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| lócsér | Hydroprogne caspia | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| kacagócsér | Gelochelidon nilotica | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| küszvágó csér | Sterna hirundo | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| Deserta viharmadár | Pterodroma deserta | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| hósirály | Pagophila eburnea | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| bengáli csér | Thalasseus bengalensis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| kis sirály | Hydrocoloeus minutus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| kis csér | Sternula albifrons | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| Monteiro-viharfecske | Hydrobates monteiroi | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| rózsás csér | Sterna dougallii | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| rózsás sirály | Rhodostethia rosea | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| fecskesirály | Xema sabini | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| kenti csér | Thalasseus sandvicensis | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| Theyer-sirály | Larus thayeri | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| fehérarcú viharfecske | Pelagodroma marina | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| európai viharfecske | Hydrobates pelagicus | valamennyi terület | a 2009/147/EK irányelv |
| heringsirály | Larus fuscus fuscus | OSPAR I | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| hósirály | Pagophila eburnea | OSPAR I | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| Steller-pehelyréce | Polysticta stelleri | OSPAR I | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| kis vészmadár | Puffinus assimilis baroli (auct.incert.) | OSPAR V | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| baleári vészmadár | Puffinus mauretanicus | OSPAR II, III, IV, V | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| csüllő | Rissa tridactyla | OSPAR I, II, | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| rózsás csér | Sterna dougallii | OSPAR II, III, IV, V | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| lumma | Uria aalge – Ibériai állomány, szininímák: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus) | OSPAR IV | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| vastagcsőrű lumma | Uria lomvia | OSPAR I | az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék |
| Hüllők | Reptilia | | |
| atlanti fattyúteknős | Lepidochelys kempii | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| álcserepesteknős | Caretta caretta | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; OSPAR |
| kérgesteknős | Demochelys coriacea | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; OSPAR |
| közönséges cserepesteknős | Eretmochelys imbricata | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| közönséges levesteknős | Chelonia mydas | valamennyi terület | a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| afrikai lágyhéjúteknős | Trionyx triunguis | Földközi-tenger | GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete |
| Puhatestűek | Mollusca | | |
| sávos vénuszkagyló | Chamelea gallina | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| Banded wedge shell | Donacilla cornea | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| Eledone fajok | Eledone spp. | valamennyi terület | nemzeti állománygazdálkodási tervek |
| mediterrán kagyló | Mytilus galloprovincialis | minden földközi-tengeri terület | nemzeti állománygazdálkodási tervek |
| mediterrán kagyló | Mytilus galloprovincialis | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| | | | |
| csészecsigák | Patella spp. | Földközi-tenger | a barcelonai jegyzőkönyv II. melléklete |
| öblöscsiga | Rapana venosa | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| csomós szívkagyló | Acanthocardia tuberculata | valamennyi terület | nemzeti állománygazdálkodási tervek |
| tüskés bíborcsiga | Bolinus brandaris | valamennyi terület | nemzeti állománygazdálkodási tervek |
| barna vénuszkagyló | Callista chione | valamennyi terület | nemzeti állománygazdálkodási tervek |
| csonkakagyló | Donax trunculus | valamennyi terület | nemzeti állománygazdálkodási tervek |
| sellőkagyló | Arctica islandica | OSPAR II | OSPAR |
| azori tengerimakk | Megabalanus azoricus | OSPAR V mindenütt, ahol előfordul | OSPAR |
| északi bíborcsiga | Nucella lapillus | OSPAR II, III, IV | OSPAR |
| éti osztriga | Ostrea edulis | OSPAR II | OSPAR |
| azori csészecsiga | Patella ulyssiponensis aspera | minden OSPAR-terület, ahol előfordul | OSPAR |
| Rákfélék | Crustacea | | |
| homár | Homarus gammarus | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| mélytengeri vörös tarisznyarák | Chaceon (Geryon) affinis | minden régió | a mélytengeri halászat esetében releváns |
| barna garnéla | Crangon crangon | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| ostoros garnéla | Palaemon adspersus | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| sziklagarnéla | Palaemon elegans | Fekete-tenger | a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete |
| languszta-félék | Palinuridae | Földközi-tenger | 1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret) |
| Csalánozók | Cnidaria | | |
| vörös korall | Corallium rubrum | Földközi-tenger | GFCM/36/2012/1. és GFCM/35/2011/2. sz. ajánlás |

Közönséges név

Tudományos név

Régió/RFMO

Jogi keret

csontos halak

Teleostei

tokfélék

Acipenser spp.

a Földközi-tenger és a Fekete-tenger; a Balti-tenger; OSPAR II, IV

a barcelonai egyezmény (19) II. melléklete és a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete OSPAR (20); HELCOM (21)

tarfejűhalfélék

Alepocephalidae

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns (22)

Baird tarfejű hala

Alepocephalus Bairdii

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

kopaszhal

Alepocephalus rostratus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

dunai hering

Alosa immaculata

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

fattyúhering

Alosa alosa

OSPAR II, III, IV

OSPAR

nagy maréna

Coregonus lavaretus

OSPAR II

OSPAR

közönséges tőkehal

Gadus morhua

OSPAR II, III; Balti-tenger

OSPAR; HELCOM

hosszúorrú csikóhal

Hippocampus guttulatus (synonym: Hippocampus ramulosus)

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

rövidorrú csikóhal

Hippocampus hippocampus

OSPAR II, III, IV, V

OSPAR

fekete-tengeri hering

Alosa tanaica

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

lila tőkehal

Antimora rostrata

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

fekete abroncshal

Aphanopus carbo

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

abroncshal

Aphanopus intermedius

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

rákok

Astacus spp.

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

kis kalászhal

Atherina pontica

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

tűcsőrű csuka

Belone belone euxini Günther

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

nyálkásfejű halak

Beryx spp.

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

brotula

Cataetyx laticeps

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

törpemaréna

Coregonus albula

Balti-tenger

A regionális koordinációs ülés Balti-tengerrel kapcsolatos ajánlása

tengeri nyúlhal

Cyclopterus lumpus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

gyűrűs durbincs

Diplodus annularis

Földközi-tenger

1967/2006/EK tanácsi rendelet (23) (minimális állományvédelmi referenciaméret)

hegyesorrú durbincs

Diplodus puntazzo

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

fehér durbincs

Diplodus sargus

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

kétsávos durbincs

Diplodus vulgaris

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

chilei tengeri sügér

Dissostichus eleginoides

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

antarktiszi fogashal

Dissostichus mawsoni

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

fűrészfogú sügérek

Epinephelus spp.

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

izzószemű hal

Epigonus telescopus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető fajok

gébfélék

Gobiidae

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

rózsás álsügér

Helicolenus dactylopterus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

óriás laposhal

Hippoglossus hippoglossus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

atlanti tükörhal

Hoplostethus atlanticus

minden régió; OSPAR I, V

a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető fajok

csillagosszemű hal (rózsaszínű)

Hoplosthetus mediterraneus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

villásfarkú abroncshal

Lepidopus caudatus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

csíkos durbincs

Lithognathus mormyrus

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

tengeri aranypér

Liza aurata

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

szökdöső tengeri pér

Liza saliens

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

norvég farkasangolna

Lycodes esmarkii

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

gránátoshalfélék, kivéve a gránátoshalat és az észak-atlanti gránátoshalat

Macrouridae, kivéve Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

észak-atlanti gránátoshal

Macrourus berglax

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

Balti-tenger és Fekete-tenger

A regionális koordinációs ülés Balti-tengerrel kapcsolatos ajánlása; a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

európai angolna

Anguilla anguilla

OSPAR I, II, III, IV, Balti-tenger

OSPAR; HELCOM

atlanti-óceáni lazac

*Salmo salar

OSPAR I, II, III, IV, Balti-tenger

OSPAR; HELCOM

kékúszójú tonhal

*Thunnus thynnus

OSPAR V

OSPAR; HELCOM

kék menyhal

Molva dypterygia

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

lágyhal

Mora moro

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

tengeri pérek

Mugil spp.

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

fekete gyöngyhal

Nesiarchus nasutus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

tüskéshátú hal

Notocanthus chemnitzii

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

viaszlazac

Osmerus eperlanus

Balti-tenger

A regionális koordinációs ülés Balti-tengerrel kapcsolatos ajánlása; HELCOM

spanyol durbincs

Pagellus acarne

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

rózsaszínű durbincs

Pagrus pagrus

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

roncssügér

Polyprion americanus

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

roncssügér

Polyprion americanus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

kéksügér

Pomatomus saltatrix

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

kis álsügér

Sebastes viviparus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

viza

Huso huso

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

atlanti tüskésfejű hal

Trachyscorpia cristulata

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

aranyosfejű halak

Brama spp.

GSA 1.1, 1.2, 1.3 és Fekete-tenger GSA 29

a 894/97/EK tanácsi rendelet (24) VIII. melléklete

atlanti makréla

Scomber colias Gmelin

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

kristálygéb

Crystallogobius linearis

Fekete-tenger

nemzeti állománygazdálkodási tervek

tengeri macska

Chimaera monstrosa

Balti-tenger

HELCOM

fattyúhering

Alosa alosa

Balti-tenger

HELCOM

finta

Alosa fallax

Balti-tenger

HELCOM

ősszel ívó hering

Clupea harengus subsp.

Balti-tenger

HELCOM

lapos keszeg

Abramis ballerus

Balti-tenger

HELCOM

szélhajtó küsz

Alburnus alburnus

Balti-tenger

HELCOM

balin

Aspius aspius

Balti-tenger

HELCOM

rózsás márna

Barbus barbus

Balti-tenger

HELCOM

fenékjáró küllő

Gobio gobio

Balti-tenger

HELCOM

garda

Pelecus cultratus

Balti-tenger

HELCOM

fürge cselle

Phoxinus phoxinus

Balti-tenger

HELCOM

szilvaorrú keszeg

Vimba vimba

Balti-tenger

HELCOM

vágócsík

Cobitis taenia

Balti-tenger

HELCOM

pisztráng

Salmo trutta

Balti-tenger

HELCOM

törpemaréna

Coregonus albula

Balti-tenger

HELCOM

vándormaréna

Coregonus balticus, Synonym: Coregonus lavaretus, vándorló

Balti-tenger

HELCOM

nagy maréna

Coregonus maraena, Synonym: Coregonus lavaretus, állandó

Balti-tenger

HELCOM

hegyesorrú maréna

Coregonus pallasii

Balti-tenger

HELCOM

tengeri viaszlazac

Osmerus eperlanomarinus

Balti-tenger

HELCOM

feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

Balti-tenger

HELCOM

nyurga pikó

Spinachia spinachia

Balti-tenger

HELCOM

kígyótűhal

Entelurus aequoreus

Balti-tenger

HELCOM

cérnahal

Nerophis ophidion

Balti-tenger

HELCOM

gilisztahal

Nerophis lumbriciformis

Balti-tenger

HELCOM

közönséges tűhal

Syngnathus acus

Balti-tenger

HELCOM

keskenycsőrű tűhal

Syngnathus typhle

Balti-tenger

HELCOM

gránátoshal

Coryphaenoides rupestris

Balti-tenger

HELCOM

foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

Balti-tenger

HELCOM

sávos tőkehal

Pollachius pollachius

Balti-tenger

HELCOM

északi menyhal

Molva molva

Balti-tenger

HELCOM

snake blenny

Lumpenus lampretaeformis

Balti-tenger

HELCOM

vörös álsügér

Sebastes marinus

Balti-tenger

HELCOM

kis álsügér

Sebastes viviparus

Balti-tenger

HELCOM

botos kölönte

Cottus gobio

Balti-tenger

HELCOM

cifra kölönte

Cottus poecilopus

Balti-tenger

HELCOM

tengeri skorpióhal

Myoxocephalus scorpius

Balti-tenger

HELCOM

hosszútüskés skorpióhal

Taurulus bubalis

Balti-tenger

HELCOM

négyszarvú skorpióhal

Triglopsis quadricornis

Balti-tenger

HELCOM

tengeri nyúlhal

Cyclopterus lumpus

Balti-tenger

HELCOM

csíkos tengericsiga

Liparis liparis

Balti-tenger

HELCOM

Montagu tengericsiga

Liparis montagui

Balti-tenger

HELCOM

kakashal

Zeus faber

Balti-tenger

HELCOM

farkassügér

Dicentrarchus labrax

Balti-tenger

HELCOM

foltos ajakoshal

Labrus bergylta

Balti-tenger

HELCOM

kakukk ajakoshal

Labrus mixtus

Balti-tenger

HELCOM

ajakoshal

Symphodus melops

Balti-tenger

HELCOM

mérges pókhal

Trachinus draco

Balti-tenger

HELCOM

pásztás farkashal

Anarhichas lupus

Balti-tenger

HELCOM

Raitt homokiangolna

Ammodytes marinus

Balti-tenger

HELCOM

kis homokiangolna

Ammodytes tobianus

Balti-tenger

HELCOM

cifra géb

Pomatoschistus pictus

Balti-tenger

HELCOM

harántsávos tonmakréla

Auxis rochei

Balti-tenger

HELCOM

kis tonhal

Euthynnus alleteratus

Balti-tenger

HELCOM

karcsú palamida

Orcynopsis unicolor

Balti-tenger

HELCOM

makréla

Scomber scombrus

Balti-tenger

HELCOM

óriás laposhal

Hippoglossus hippoglossus

Balti-tenger

HELCOM

kardhal

Xiphias gladius

Balti-tenger

HELCOM

fekete békahal

Centrolophus niger

Balti-tenger

HELCOM

Porcoshalak

Chondrichthyes

késfogú fűrészesrája

Anoxypristis cuspidata

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

madárcsőrű tüskéscápa

Deania calcea

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

sima lámpáscápa

Etmopterus pusillus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

törpe fűrészesrája

Pristis clavata

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

zöld fűrészesrája

Pristis zijsron

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

norvég rája

Raja (Dipturus) nidarosiensis

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

tüskés rája

Raja clavata

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, OSPAR; HELCOM

cifra rája

Raja undulata

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

kisfogú rókacápa

Alopias pelagicus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

nagyszemű rókacápa

Alopias superciliosus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

közönséges rókacápa

Alopias vulpinus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás HELCOM

csillagrája

Amblyraja radiata

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

mélyvízi macskacápák

Apristurus spp.

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj

selyemcápa

Carcharhinus falciformis

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

galápagosi cápa

Carcharhinus galapagensis

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

óceáni fehérfoltú cápa

Carcharhinus longimanus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

homokpadi cápa

Carcharhinus plumbeus

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

homoki tigriscápa

Carcharias taurus

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

fehér cápa

Carcharodon carcharias

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

nyelőcápa

Centrophorus granulosus

minden óceán és tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete OSPAR

tüskéscápák

Centrophorus spp

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

érdes tüskéscápa

Centrophorus squamosus

minden óceán és tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás OSPAR

szürke tüskéscápa

Centroscyllium fabricii

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns

portugál cápa

Centroscymnus coelolepis

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns OSPAR

hosszúorrú tüskéscápa

Centroscymnus crepidater

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj

óriáscápa

Cetorhinus maximus

minden óceán és tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás OSPAR; HELCOM

tengeri macska

Chimaera monstrosa

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

galléros cápa

Chlamydoselachus anguineus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj

búvárcápa

Dalatias licha

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj

mérgesrája

Dasyatis pastinaca

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete HELCOM

madárcsőrű tüskéscápa

Deania calcea

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns

közönséges rája

Dipturus batis

minden óceán és tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete OSPAR; HELCOM

fehér rája

*Rostroraja alba

OSPAR II, III, IV

OSPAR

nagy lámpáscápa

Etmopterus princeps

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj

bársonyoshasú lámpáscápa

Etmopterus spinax

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns HELCOM

szárnyas pörölycápa

Eusphyra blochii

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

közönséges kutyacápa

Galeorhinus galeus

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete HELCOM

fűrészfarkú cápa

Galeus melastomus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns

egércápa

Galeus murinus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns

tüskés pillangórája

Gymnura altavela

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

hegyesorrú tehéncápa

Heptranchias perlo

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete

hatkopoltyús szürkecápa

Hexanchus griseus

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete HELCOM

nagyszemű tengeri macska

Hydrolagus mirabilis

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

lándzsafogú cápa

Isurus oxyrinchus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

hosszúúszójú makócápa

Isurus paucus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

heringcápa

Lamna nasus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, OSPAR; HELCOM

sápadt rája

Leucoraja circularis

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

máltai rája

Leucoraja melitensis

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

Alfréd-ördögrája

Manta alfredi

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

atlanti ördögrája

Manta birostris

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

törpe ördögrája

Mobula eregoodootenkee

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

kis ördögrája

Mobula hypostoma

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

tüskésfarkú ördögrája

Mobula japanica

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

rövidúszójú ördögrája

Mobula kuhlii

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

óriás ördögrája

Mobula mobular

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

Munk-ördögrája

Mobula munkiana

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

guineai kis ördögrája

Mobula rochebrunei

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

chilei ördögrája

Mobula tarapacana

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

simafarkú ördögrája

Mobula thurstoni

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

csillagos cápa

Mustelus asterias

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete

sima csillagos cápa

Mustelus mustelus

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete

feketepettyes sima cápa

Mustelus punctulatus

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete

foltos cápa

Galeus melanostomus

Balti-tenger

HELCOM

kis macskacápa

Scyliorhinus canicula

Balti-tenger

HELCOM

csillagrája

Amblyraja radiata

Balti-tenger

HELCOM

érdes rája

Leucoraja fullonica

Balti-tenger

HELCOM

márványos zsibbasztó rája

Torpedo marmorata

Balti-tenger

HELCOM

vitorlás disznócápa

Oxynotus paradoxus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns sebezhető faj

nagy fűrészesrája

Pristis pectinata

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

közönséges fűrészhal

Pristis pristis

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

krokodilcápa

Pseudocarcharias kamoharai

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

nyílt-tengeri tüskésrája

Pteroplatytrygon violacea

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

holdrája

Raja fyllae

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

sarki rája

Raja hyperborea

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

norvég rája

Raja nidarosiensus

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

foltos rája

Raja montagui

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; HELCOM

cetcápa

Rhincodon typus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

feketeállú hegedűrája

Rhinobatos cemiculus

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

közönséges hegedűrája

Rhinobatos rhinobatos

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

hosszúorrú tengeri macska

Rhinochimaera atlantica

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

fehér rája

Rostroraja alba

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

spanyol tüskéscápa

Scymnodon ringens

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns

egyéb cápák

Selachimorpha (vagy Selachii), Batoidea (A kirakodási, felmérési vagy a fogási adatok alapján fajonként kell meghatározni.)

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás HELCOM

grönlandi cápa

Somniosus microcephalus

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás, a mélytengeri halászat esetében releváns HELCOM

csipkés pörölycápa

Sphyrna lewini

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

nagy pörölycápa

Sphyrna mokarran

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

közönséges pörölycápa

Sphyrna zygaena

minden óceán

RFMO-k, elsődleges prioritás

közönséges tüskéscápa

Squalus acanthias

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény III. melléklete, OSPAR HELCOM

tarajoshátú angyalcápa

Squatina aculeata

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

simahátú angyalcápa

Squatina oculata

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, a barcelonai egyezmény II. melléklete

angyalcápa

Squatina squatina

minden óceán+Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO-k, elsődleges prioritás, barcelonai egyezmény II. melléklete, OSPAR, HELCOM

tengeri ingola

Petromyzon marinus

OSPAR I, II, III, IV

OSPAR; HELCOM

folyami ingola

Lampetra fluviatilis

Balti-tenger

HELCOM

Emlősök

Mammalia

cetfélék – minden faj

cetfélék – minden faj

valamennyi terület

a Tanács 92/43/EGK irányelve (25) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről

csukabálna

Balaenoptera acutorostrata

Földközi-tenger

GFCM (26)/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

grönlandi bálna

Balaena mysticetus

OSPAR I

OSPAR

kék bálna

Balaenoptera musculus

valamennyi OSPAR-egyezmény

OSPAR

északi simabálna

Eubalanea glacialis

valamennyi OSPAR-egyezmény

OSPAR

tőkebálna

Balaenoptera borealis

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

közönséges barázdásbálna

Balaenoptera physalus

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

közönséges delfin

Delphinus delphis

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

északi simabálna

Eubalanea glacialis

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

hosszúszárnyú gömbölyűfejű delfin

Globicephala melas

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

Risso-delfin

Grampus griseus

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

törpe ámbráscet

Kogia simus

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

hosszúszárnyú bálna

Megaptera novaeangliae

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

Blainville-féle csőröscet

Mesoplodon densirostris

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

kardszárnyú delfin

Orcinus orca

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

barna delfin

Phocoena phocoena

Földközi-tenger; OSPAR II, III

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; a 92/43/EGK irányelv, OSPAR

nagy ámbráscet

Physeter macrocephalus

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

kis kardszárnyú delfin

Pseudorca crassidens

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

csíkos delfin

Stenella coeruleoalba

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

barázdásfogú delfin

Steno bredanensis

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

palackorrú delfin

Tursiops truncatus

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

Cuvier-féle csőröscet

Ziphius cavirostris

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/2. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

mediterrán barátfóka

Monachus monachus

valamennyi terület

GFCM/35/2011/5. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; a 92/43/EGK irányelv

Saimaa-tavi gyűrűsfóka

Phoca hispida saimensis

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv

kúpos fóka

Halichoerus grypus

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv

borjúfóka

Phoca vitulina

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv

balti-teneri gyűrűsfóka

Phoca hispida bottnica

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv

Madarak

Aves

északi vészmadár

Calonectris borealis

valamennyi terület

az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (27)

nagy kárókatona

Phalacrocorax carbo

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

szula

Morus bassanus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

lunda

Fratercula arctica

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

baleári vészmadár

Puffinus mauretanicus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

dankasirály

Larus ridibundus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

fekete réce

Melanitta nigra

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

üstökös kárókatona

Phalacrocorax aristotelis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

nagy vészmadár

Ardenna gravis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

atlanti vészmadár

Puffinus puffinus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

északi sirályhojsza

Fulmarus glacialis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

mediterrán vészmadár

Calonectris diomedea

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

szürke vészmadár

Ardenna grisea

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

bukdosó vészmadár

Puffinus yelkouan

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

korallsirály

Larus audouinii

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

izlandi kerceréce

Bucephala islandica

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

szalagos szerecsenhojsza

Bulweria bulwerii

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

kerceréce

Bucephala clangula

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

ezüstsirály

Larus argentatus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

jeges sirály

Larus hyperboreus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

dolmányos sirály

Larus marinus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

nagy halfarkas

Catharacta skua

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

hegyi réce

Aythya marila

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv; a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

barátréce

Aythya ferina

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

heringsirály

Larus fuscus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

alkabukó

Alle alle

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

nyílfarkú halfarkas

Stercorarius longicaudus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

alka

Alca torda

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

ékfarkú halfarkas

Stercorarius parasiticus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

sarki búvár

Gavia arctica

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

Audubon-vészmadár

Puffinus lherminieri

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

fekete lumma

Cepphus grylle

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

fekete réce

Melanitta americana

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

feketenyakú vöcsök

Podiceps nigricollis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

sztyeppi sirály

Larus cachinnans

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

pehelyréce

Somateria mollissima

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

lumma

Uria aalge

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

jeges búvár

Gavia immer

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

nagy bukó

Mergus merganser

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

búbos vöcsök

Podiceps cristatus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

tarka réce

Histrionicus histrionicus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

füles vöcsök

Podiceps auritus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

sarki sirály

Larus glaucoides

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

cifra pehelyréce

Somateria spectabilis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

jegesréce

Clangula hyemalis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

szerecsensirály

Larus melanocephalus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

viharsirály

Larus canus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

örvös bukó

Mergus serrator

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

vörösnyakú vöcsök

Podiceps grisegena

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

északi búvár

Gavia stellata

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

vékonycsőrű sirály

Larus genei

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

Steller-pehelyréce

Polysticta stelleri

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

szélesfarkú halfarkas

Stercorarius pomarinus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

vastagcsőrű lumma

Uria lomvia

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

füstös réce

Melanitta fusca

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

fehércsőrű búvár

Gavia adamsii

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

sárgalábú sirály

Larus michahellis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

madeirai viharmadár

Pterodroma madeira

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

halászsirály

Larus ichthyaetus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

csüllő

Rissa tridactyla

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

rózsás gödény

Pelecanus onocrotalus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

villás viharfecske

Oceanodroma leucorhoa

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

laposcsőrű víztaposó

Phalaropus fulicarius

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

vékonycsőrű víztaposó

Phalaropus lobatus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

Wilson-viharfecske

Oceanites oceanicus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

sarki csér

Sterna paradisaea

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

madeirai viharfecske

Hydrobates castro

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

kormos szerkő

Chlidonias niger

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

lócsér

Hydroprogne caspia

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

kacagócsér

Gelochelidon nilotica

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

küszvágó csér

Sterna hirundo

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

Deserta viharmadár

Pterodroma deserta

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

hósirály

Pagophila eburnea

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

bengáli csér

Thalasseus bengalensis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

kis sirály

Hydrocoloeus minutus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

kis csér

Sternula albifrons

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

Monteiro-viharfecske

Hydrobates monteiroi

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

rózsás csér

Sterna dougallii

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

rózsás sirály

Rhodostethia rosea

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

fecskesirály

Xema sabini

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

kenti csér

Thalasseus sandvicensis

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

Theyer-sirály

Larus thayeri

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

fehérarcú viharfecske

Pelagodroma marina

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

európai viharfecske

Hydrobates pelagicus

valamennyi terület

a 2009/147/EK irányelv

heringsirály

Larus fuscus fuscus

OSPAR I

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

hósirály

Pagophila eburnea

OSPAR I

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

Steller-pehelyréce

Polysticta stelleri

OSPAR I

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

kis vészmadár

Puffinus assimilis baroli (auct.incert.)

OSPAR V

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

baleári vészmadár

Puffinus mauretanicus

OSPAR II, III, IV, V

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

csüllő

Rissa tridactyla

OSPAR I, II,

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

rózsás csér

Sterna dougallii

OSPAR II, III, IV, V

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

lumma

Uria aalge – Ibériai állomány, szininímák: Uria aalge albionis, Uria aalge ibericus)

OSPAR IV

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

vastagcsőrű lumma

Uria lomvia

OSPAR I

az OSPAR-egyezményhez csatolt, a veszélyeztetett és csökkenő állományú fajokat felsoroló jegyzék

Hüllők

Reptilia

atlanti fattyúteknős

Lepidochelys kempii

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

álcserepesteknős

Caretta caretta

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; OSPAR

kérgesteknős

Demochelys coriacea

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete; OSPAR

közönséges cserepesteknős

Eretmochelys imbricata

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

közönséges levesteknős

Chelonia mydas

valamennyi terület

a 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

afrikai lágyhéjúteknős

Trionyx triunguis

Földközi-tenger

GFCM/35/2011/4. sz. ajánlás és a barcelonai egyezmény II. melléklete

Puhatestűek

Mollusca

sávos vénuszkagyló

Chamelea gallina

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

Banded wedge shell

Donacilla cornea

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

Eledone fajok

Eledone spp.

valamennyi terület

nemzeti állománygazdálkodási tervek

mediterrán kagyló

Mytilus galloprovincialis

minden földközi-tengeri terület

nemzeti állománygazdálkodási tervek

mediterrán kagyló

Mytilus galloprovincialis

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

csészecsigák

Patella spp.

Földközi-tenger

a barcelonai jegyzőkönyv II. melléklete

öblöscsiga

Rapana venosa

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

csomós szívkagyló

Acanthocardia tuberculata

valamennyi terület

nemzeti állománygazdálkodási tervek

tüskés bíborcsiga

Bolinus brandaris

valamennyi terület

nemzeti állománygazdálkodási tervek

barna vénuszkagyló

Callista chione

valamennyi terület

nemzeti állománygazdálkodási tervek

csonkakagyló

Donax trunculus

valamennyi terület

nemzeti állománygazdálkodási tervek

sellőkagyló

Arctica islandica

OSPAR II

OSPAR

azori tengerimakk

Megabalanus azoricus

OSPAR V mindenütt, ahol előfordul

OSPAR

északi bíborcsiga

Nucella lapillus

OSPAR II, III, IV

OSPAR

éti osztriga

Ostrea edulis

OSPAR II

OSPAR

azori csészecsiga

Patella ulyssiponensis aspera

minden OSPAR-terület, ahol előfordul

OSPAR

Rákfélék

Crustacea

homár

Homarus gammarus

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

mélytengeri vörös tarisznyarák

Chaceon (Geryon) affinis

minden régió

a mélytengeri halászat esetében releváns

barna garnéla

Crangon crangon

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

ostoros garnéla

Palaemon adspersus

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

sziklagarnéla

Palaemon elegans

Fekete-tenger

a fekete-tengeri biológiai sokféleség és táj megőrzésére irányuló jegyzőkönyv IV. melléklete

languszta-félék

Palinuridae

Földközi-tenger

1967/2006/EK rendelet (minimális állományvédelmi referenciaméret)

Csalánozók

Cnidaria

vörös korall

Corallium rubrum

Földközi-tenger

GFCM/36/2012/1. és GFCM/35/2011/2. sz. ajánlás

A tiltott fajok esetében: csak a befogás előtt elpusztult példányokat szabad használni. A mérések után ezeket vissza kell dobni. Az adatgyűjtés évente történik, az adatok frissítését/feldolgozását pedig az állomány-értékelések időzítésének tiszteletben tartásával kell elvégezni.

BIOLÓGIAI ADATOK

1E. táblázat
   (28)

Édesvízi anadrom és katadrom fajok

| Faj (közönséges név) | Faj (Tudományos név) | Tengeren kívüli területek, ahol az állomány megtalálható/állománykód |
| --- | --- | --- |
| európai angolna | Anguilla anguilla | az 1100/2007/EK tanácsi rendelettel (29) összhangban megállapított angolnagazdálkodási egységek |
| lazac | Salmo salar | a természetes elterjedési terület egésze |
| tengeri pisztráng | Salmo trutta | a Balti-tengert elhagyó minden szárazföldi víztest |

Faj (közönséges név)

Faj (Tudományos név)

Tengeren kívüli területek, ahol az állomány megtalálható/állománykód

európai angolna

Anguilla anguilla

az 1100/2007/EK tanácsi rendelettel (29) összhangban megállapított angolnagazdálkodási egységek

lazac

Salmo salar

a természetes elterjedési terület egésze

tengeri pisztráng

Salmo trutta

a Balti-tengert elhagyó minden szárazföldi víztest

2. táblázat
   (30)

Halászati tevékenység („tevékenységcsoport”) régiók szerint

| 1. szint | 2. szint | 3. szint | 4. szint | 5. szint | 6. szint | Hosszúsági osztályok (m), (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tevékenység | Eszközosztályok | Eszközcsoportok | Halászeszköz típusa | Célzott fajok (a) | A háló szembősége és egyéb szelektív eszközök | < 10 | 10-< 12 | 12-< 18 | 18-< 24 | 24-< 40 | 40 &+ |
| Halászati tevékenység | kotróhálók | kotróhálók | hajóról működtetett kotróháló [DRB] | anadrom fajok (ANA)
  katadrom fajok (CAT)
  lábasfejűek (CEP)
  rákok (CRU)
  tengerfenéki fajok (DEF)
  mélytengeri fajok (DWS)
  úszós halak (FIF)
  édesvízi fajok (nincs kód)
  egyéb (MIS)
  lábasfejűek és tengerfenéki fajok vegyesen (MCF)
  rákok és tengerfenéki fajok vegyesen (MCD)
  mélytengeri és tengerfenéki fajok vegyesen (MDD)
  nyílt tengeri és tengerfenéki fajok vegyesen (MCD)
  puhatestűek (MOL)
  nagy méretű nyílt vízi halfajok (LPF)
  kis méretű nyílt vízi halfajok (SPF)
  nagy méretű nyílt vízi halfajok (LPF) és
  kis méretű nyílt vízi halfajok (SPF) | (b) | | | | | | |
| gépesített/szívó fenékkaparó hálók [HMD] | (b) | | | | | | |
| vonóhálók | fenékvonóhálók | feszítőlapos fenékvonóháló [OTB] | (b) | | | | | | |
| többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT] | (b) | | | | | | |
| páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB] | (b) | | | | | | |
| merevítőrudas vonóháló [TBB] | (b) | | | | | | |
| nyílt tengeri vonóhálók | vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM] | (b) | | | | | | |
| vízközi páros vonóháló [PTM] | (b) | | | | | | |
| horgok és horogsorok | horgászbotok és horogsorok | kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM] | (b) | | | | | | |
| pergetett horogsorok [LTL] | (b) | | | | | | |
| horogsorok | sodortatott horogsorok [LLD] | (b) | | | | | | |
| rögzített horogsorok [LLS] | (b) | | | | | | |
| csapdák | csapdák | rákcsapdák és csapdák [FPO] | (b) | | | | | | |
| hálóvarsák [FYK] | (b) | | | | | | |
| rögzített fedetlen varsák [FPN] | (b) | | | | | | |
| kerítéseken és gátakon rögzített eszközök (kód szükséges) | (b) | | | | | | |
| hálók | hálók | tükörháló [GTR] | (b) | | | | | | |
| rögzített kopoltyúháló [GNS] | (b) | | | | | | |
| eresztőháló [GND] | (b) | | | | | | |
| húzóhálók | kerítőhálók | erszényes kerítőháló [PS] | (b) | | | | | | |
| lampara hálók [LA] | (b) | | | | | | |
| húzóhálók (c) | horgony nélküli kerítőháló [SSC] | (b) | | | | | | |
| lehorgonyzott kerítőháló [SDN] | (b) | | | | | | |
| páros kerítőháló [SPR] | (b) | | | | | | |
| partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV] | (b) | | | | | | |
| egyéb eszközök | egyéb eszközök | üvegangolna halászata (nincs kód) | üvegangolna | (b) | | | | | | |
| egyéb (adja meg) | egyéb (adja meg) | | | (b) | | | | | | |
| halászaton kívüli egyéb tevékenység | halászaton kívüli egyéb tevékenység | | | | | | | |
| inaktív | inaktív | | | | | | | |
| Lábjegyzetek:






  (a) | a vonatkozó rendeletek kódjai szerint |

1. szint

2. szint

3. szint

4. szint

5. szint

6. szint

Hosszúsági osztályok (m), (d)

Tevékenység

Eszközosztályok

Eszközcsoportok

Halászeszköz típusa

Célzott fajok (a)

A háló szembősége és egyéb szelektív eszközök

< 10

10-< 12

12-< 18

18-< 24

24-< 40

40 &+

Halászati tevékenység

kotróhálók

kotróhálók

hajóról működtetett kotróháló [DRB]

anadrom fajok (ANA)

katadrom fajok (CAT)

lábasfejűek (CEP)

rákok (CRU)

tengerfenéki fajok (DEF)

mélytengeri fajok (DWS)

úszós halak (FIF)

édesvízi fajok (nincs kód)

egyéb (MIS)

lábasfejűek és tengerfenéki fajok vegyesen (MCF)

rákok és tengerfenéki fajok vegyesen (MCD)

mélytengeri és tengerfenéki fajok vegyesen (MDD)

nyílt tengeri és tengerfenéki fajok vegyesen (MCD)

puhatestűek (MOL)

nagy méretű nyílt vízi halfajok (LPF)

kis méretű nyílt vízi halfajok (SPF)

nagy méretű nyílt vízi halfajok (LPF) és

kis méretű nyílt vízi halfajok (SPF)

(b)

gépesített/szívó fenékkaparó hálók [HMD]

(b)

vonóhálók

fenékvonóhálók

feszítőlapos fenékvonóháló [OTB]

(b)

többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT]

(b)

páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB]

(b)

merevítőrudas vonóháló [TBB]

(b)

nyílt tengeri vonóhálók

vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM]

(b)

vízközi páros vonóháló [PTM]

(b)

horgok és horogsorok

horgászbotok és horogsorok

kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM]

(b)

pergetett horogsorok [LTL]

(b)

horogsorok

sodortatott horogsorok [LLD]

(b)

rögzített horogsorok [LLS]

(b)

csapdák

csapdák

rákcsapdák és csapdák [FPO]

(b)

hálóvarsák [FYK]

(b)

rögzített fedetlen varsák [FPN]

(b)

kerítéseken és gátakon rögzített eszközök (kód szükséges)

(b)

hálók

hálók

tükörháló [GTR]

(b)

rögzített kopoltyúháló [GNS]

(b)

eresztőháló [GND]

(b)

húzóhálók

kerítőhálók

erszényes kerítőháló [PS]

(b)

lampara hálók [LA]

(b)

húzóhálók (c)

horgony nélküli kerítőháló [SSC]

(b)

lehorgonyzott kerítőháló [SDN]

(b)

páros kerítőháló [SPR]

(b)

partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV]

(b)

egyéb eszközök

egyéb eszközök

üvegangolna halászata (nincs kód)

üvegangolna

(b)

egyéb (adja meg)

egyéb (adja meg)

(b)

halászaton kívüli egyéb tevékenység

halászaton kívüli egyéb tevékenység

inaktív

inaktív

Lábjegyzetek:

(a)

a vonatkozó rendeletek kódjai szerint

| (b) | a vonatkozó rendeletek kódjai szerint |
| --- | --- |

(b)

a vonatkozó rendeletek kódjai szerint

| (c) | halcsoportosulást előidéző eszközökkel (FAD-ok)/természetes rajokban |
| --- | --- |

(c)

halcsoportosulást előidéző eszközökkel (FAD-ok)/természetes rajokban

| (d) | a Földközi-tengeren < 6 m és 6–12 m |
| --- | --- |

(d)

a Földközi-tengeren < 6 m és 6–12 m

3. táblázat
   (31)

A hobbihorgászat tekintetében végzendő adatgyűjtéssel érintett fajok

| | Terület | Faj |
| --- | --- | --- |
| 1 | Balti-tenger (ICES 22–32 alkörzet) | lazac, angolna, tengeri pisztráng (édesvízben is), közönséges tőkehal |
| 2 | Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) | lazac és angolna (édesvízben is) farkassügér, közönséges tőkehal, sávos tőkehal és porcoshalak |
| 3 | a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület) | lazac és angolna (édesvízben is) közönséges tőkehal, sávos tőkehal és porcoshalak |
| 4 | az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek) | lazac és angolna (édesvízben is) farkassügér, közönséges tőkehal, sávos tőkehal, porcoshalak és az ICCAT kezelése alá tartozó nagy távolságra vándorló fajok |
| 5 | Földközi-tenger | angolnák (édesvízben is), porcoshalak és az ICCAT kezelése alá tartozó nagy távolságra vándorló fajok |
| 6 | Fekete-tenger | angolnák (édesvízben is), porcoshalak és az ICCAT kezelése alá tartozó nagy távolságra vándorló fajok |

Terület

Faj

1

Balti-tenger (ICES 22–32 alkörzet)

lazac, angolna, tengeri pisztráng (édesvízben is), közönséges tőkehal

2

Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület)

lazac és angolna (édesvízben is) farkassügér, közönséges tőkehal, sávos tőkehal és porcoshalak

3

a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület)

lazac és angolna (édesvízben is) közönséges tőkehal, sávos tőkehal és porcoshalak

4

az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek)

lazac és angolna (édesvízben is) farkassügér, közönséges tőkehal, sávos tőkehal, porcoshalak és az ICCAT kezelése alá tartozó nagy távolságra vándorló fajok

5

Földközi-tenger

angolnák (édesvízben is), porcoshalak és az ICCAT kezelése alá tartozó nagy távolságra vándorló fajok

6

Fekete-tenger

angolnák (édesvízben is), porcoshalak és az ICCAT kezelése alá tartozó nagy távolságra vándorló fajok

4. táblázat
   (1)

A halászati tevékenységek változói

| | Változók (2) | Egység |
| --- | --- | --- |
| Kapacitás |
| | Hajók száma | szám |
| | BT, kW, a hajó kora | szám |
| Erőkifejtés |
| | A tengeren töltött napok | nap |
| | Halászattal töltött órák (nem kötelező) | óra |
| | Halászati napok | nap |
| | kW * a halászati napok száma | szám |
| | BT * a halászati napok száma | szám |
| | Halászati utak száma | szám |
| | A halászati műveletek száma | szám |
| | A hálók száma/hosszúsága (*1) | szám/méter |
| | A horgok száma, a horogsorok száma (*1) | szám |
| | A rákcsapdák, csapdák száma (*1) | szám |
| Kirakodások |
| | A fogás értéke összesen és kereskedelmi fajonként | euro |
| | A fogás élőtömege összesen és fajonként | tonna |
| | Árak kereskedelmi fajonként | EUR/kg |

Változók (2)

Egység

Kapacitás

Hajók száma

szám

BT, kW, a hajó kora

szám

Erőkifejtés

A tengeren töltött napok

nap

Halászattal töltött órák (nem kötelező)

óra

Halászati napok

nap

kW * a halászati napok száma

szám

BT * a halászati napok száma

szám

Halászati utak száma

szám

A halászati műveletek száma

szám

A hálók száma/hosszúsága (*1)

szám/méter

A horgok száma, a horogsorok száma (*1)

szám

A rákcsapdák, csapdák száma (*1)

szám

Kirakodások

A fogás értéke összesen és kereskedelmi fajonként

euro

A fogás élőtömege összesen és fajonként

tonna

Árak kereskedelmi fajonként

EUR/kg

A FLOTTA GAZDASÁGI ADATAI

5A. táblázat
   (32)

A flotta gazdasági változói

| A változó csoportja | Változó | Egység |
| --- | --- | --- |
| Bevétel | A kirakodások bruttó értéke | euro |
| A kvóta vagy más halászati jogok bérbeadásából származó bevétel | euro |
| Egyéb bevétel | euro |
| Munkaerőköltség | Személyzeti költségek | euro |
| A fizetetlen munkaerő értéke | euro |
| Energiaköltségek | Energiaköltségek | euro |
| Javítási és karbantartási költségek | Javítási és karbantartási költségek | euro |
| Egyéb működési költségek | Változó költségek | euro |
| Állandó költségek | euro |
| Kvóta vagy egyéb halászati jogok lízingjére/bérletére történő kifizetések | euro |
| Támogatások | Működési támogatások | euro |
| Beruházási támogatások | euro |
| Tőkeköltségek | Állóeszköz-felhasználás | euro |
| Tőkeérték | Az állótőke értéke | euro |
| A kvóta és egyéb halászati jogok értéke | euro |
| Beruházások | A tárgyi eszközökbe való beruházások nettó összege | euro |
| Pénzügyi helyzet | Hosszú/rövid távú tartozás | euro |
| Eszközök összesen | euro |
| Foglalkoztatás | Foglalkoztatott legénység | szám |
| Fizetetlen munkaerő | szám |
| Az egy évben ledolgozott órák száma összesen | szám |
| Flotta | A hajók száma | szám |
| A hajók átlagos hossza | méter |
| A hajók összesített tonnatartalma | BT |
| A hajók összesített teljesítménye | kW |
| A hajók átlagos kora | év |
| Erőkifejtés | A tengeren töltött napok | nap |
| Energiafogyasztás | liter |
| A halászati vállalkozások/egységek száma | A halászati vállalkozások/egységek száma | szám |
| Termelési érték fajonként | A kirakodások értéke fajonként | euro |
| Átlagár fajonként | EUR/kg |

A változó csoportja

Változó

Egység

Bevétel

A kirakodások bruttó értéke

euro

A kvóta vagy más halászati jogok bérbeadásából származó bevétel

euro

Egyéb bevétel

euro

Munkaerőköltség

Személyzeti költségek

euro

A fizetetlen munkaerő értéke

euro

Energiaköltségek

Energiaköltségek

euro

Javítási és karbantartási költségek

Javítási és karbantartási költségek

euro

Egyéb működési költségek

Változó költségek

euro

Állandó költségek

euro

Kvóta vagy egyéb halászati jogok lízingjére/bérletére történő kifizetések

euro

Támogatások

Működési támogatások

euro

Beruházási támogatások

euro

Tőkeköltségek

Állóeszköz-felhasználás

euro

Tőkeérték

Az állótőke értéke

euro

A kvóta és egyéb halászati jogok értéke

euro

Beruházások

A tárgyi eszközökbe való beruházások nettó összege

euro

Pénzügyi helyzet

Hosszú/rövid távú tartozás

euro

Eszközök összesen

euro

Foglalkoztatás

Foglalkoztatott legénység

szám

Fizetetlen munkaerő

szám

Az egy évben ledolgozott órák száma összesen

szám

Flotta

A hajók száma

szám

A hajók átlagos hossza

méter

A hajók összesített tonnatartalma

BT

A hajók összesített teljesítménye

kW

A hajók átlagos kora

év

Erőkifejtés

A tengeren töltött napok

nap

Energiafogyasztás

liter

A halászati vállalkozások/egységek száma

A halászati vállalkozások/egységek száma

szám

Termelési érték fajonként

A kirakodások értéke fajonként

euro

Átlagár fajonként

EUR/kg

A FLOTTA GAZDASÁGI ADATAI

5B. táblázat
   (33)

Flottaszegmensek

| | Hosszúsági osztályok (teljes hossz, LOA) (34) |
| --- | --- |
| Aktív hajók | 0 -< 10 m
  0 -< 6 m | 10 -< 12 m
  6 -< 12 m | 12 -< 18 m | 18 -< 24 m | 24 -< 40 m | legalább 40 m |
| „Aktív” eszközöket használó hajók | merevítőrudas vonóhálós hajók | | | | | | |
| a tengerfenéken élő fajokra halászó vonóhálós és/vagy kerítőhálós hajók | | | | | | |
| nyílt tengeri vonóhálós hajók | | | | | | |
| erszényes kerítőhálós hajók | | | | | | |
| kotróhajók | | | | | | |
| egyéb aktív eszközöket használó hajók | | | | | | |
| kizárólag többfunkciós „aktív” eszközöket használó hajók | | | | | | |
| „Passzív” eszközöket használó hajók | horgokat használó hajók | (35) | (35) | | | | |
| eresztőhálókat és/vagy rögzített hálókat használó hajók | | | | |
| rákcsapdát és/vagy csapdát használó hajók | | | | |
| egyéb passzív eszközöket használó hajók | | | | |
| kizárólag többfunkciós „passzív” eszközöket használó hajók | | | | |
| Többfunkciós eszközöket használó hajók | aktív és passzív eszközöket használó hajók | | | | | | |
| Inaktív hajók | | | | | | |

Hosszúsági osztályok (teljes hossz, LOA) (34)

Aktív hajók

0 -< 10 m

0 -< 6 m

10 -< 12 m

6 -< 12 m

12 -< 18 m

18 -< 24 m

24 -< 40 m

legalább 40 m

„Aktív” eszközöket használó hajók

merevítőrudas vonóhálós hajók

a tengerfenéken élő fajokra halászó vonóhálós és/vagy kerítőhálós hajók

nyílt tengeri vonóhálós hajók

erszényes kerítőhálós hajók

kotróhajók

egyéb aktív eszközöket használó hajók

kizárólag többfunkciós „aktív” eszközöket használó hajók

„Passzív” eszközöket használó hajók

horgokat használó hajók

(35)

(35)

eresztőhálókat és/vagy rögzített hálókat használó hajók

rákcsapdát és/vagy csapdát használó hajók

egyéb passzív eszközöket használó hajók

kizárólag többfunkciós „passzív” eszközöket használó hajók

Többfunkciós eszközöket használó hajók

aktív és passzív eszközöket használó hajók

Inaktív hajók

A FLOTTA GAZDASÁGI ADATAI

5C. táblázat
   (36)

Földrajzi rétegzés régiók szerint

| Alrégió/halászterület | Régió | Nagyrégió |
| --- | --- | --- |
| I | II | III |
| Térbeli egységek csoportja a 3. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (NAFO körzet) | NAFO (FAO 21 terület) | a Balti-tenger; az Északi-tenger; a Jeges-tenger keleti része; NAFO; kiterjesztett északnyugati vizek (ICES V, VI és VII terület) és délnyugati vizek |
| térbeli egységek csoportja a 4. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (ICES alkörzet) | a Balti-tenger (ICES IIIb–d terület) |
| térbeli egységek csoportja a 3. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (ICES körzet) | az Északi-tenger (ICES IIIa és IV terület)
  a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület) |
| északnyugati vizek (ICES Vb (csak uniós vizek), VI és VII terület) |
| nem uniós északnyugati vizek (ICES Va és Vb terület, csak nem uniós vizek) |
| térbeli egységek csoportja a 3. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (ICES/CECAF körzetek) | délnyugati vizek (ICES VIII, IX és X területek, az Azori-szigetek környéke)
  CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 alterületek (Madeira és a Kanári-szigetek környéke) |
| térbeli egységek csoportja a 4. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (GSA) | a Földközi-tenger (a ny. h. 5°36′ vonalától keletre található földközi-tengeri vizek)
  a Fekete-tenger (a GFCM/33/2009/2 határozat szerinti GFCM földrajzi alterület) | a Földközi-tenger és a Fekete-tenger |
| RFMO mintavételi alterületek (kivéve GFCM) | egyéb olyan régiók, ahol európai uniós hajók halásznak olyan RFMO irányítása alatt, amelynek az Európai Unió a szerződő fele vagy amelynek munkájában megfigyelőként vesz részt (pl. ICCAT, IOTC, CECAF stb.) | egyéb régiók |

Alrégió/halászterület

Régió

Nagyrégió

I

II

III

Térbeli egységek csoportja a 3. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (NAFO körzet)

NAFO (FAO 21 terület)

a Balti-tenger; az Északi-tenger; a Jeges-tenger keleti része; NAFO; kiterjesztett északnyugati vizek (ICES V, VI és VII terület) és délnyugati vizek

térbeli egységek csoportja a 4. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (ICES alkörzet)

a Balti-tenger (ICES IIIb–d terület)

térbeli egységek csoportja a 3. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (ICES körzet)

az Északi-tenger (ICES IIIa és IV terület)

a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület)

északnyugati vizek (ICES Vb (csak uniós vizek), VI és VII terület)

nem uniós északnyugati vizek (ICES Va és Vb terület, csak nem uniós vizek)

térbeli egységek csoportja a 3. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (ICES/CECAF körzetek)

délnyugati vizek (ICES VIII, IX és X területek, az Azori-szigetek környéke)

CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 alterületek (Madeira és a Kanári-szigetek környéke)

térbeli egységek csoportja a 4. szinten, a 3. táblázatnak megfelelően (GSA)

a Földközi-tenger (a ny. h. 5°36′ vonalától keletre található földközi-tengeri vizek)

a Fekete-tenger (a GFCM/33/2009/2 határozat szerinti GFCM földrajzi alterület)

a Földközi-tenger és a Fekete-tenger

RFMO mintavételi alterületek (kivéve GFCM)

egyéb olyan régiók, ahol európai uniós hajók halásznak olyan RFMO irányítása alatt, amelynek az Európai Unió a szerződő fele vagy amelynek munkájában megfigyelőként vesz részt (pl. ICCAT, IOTC, CECAF stb.)

egyéb régiók

6. táblázat
   (37)

A halászati és akvakultúra-ágazat társadalmi változói

| Változó | Egység |
| --- | --- |
| Foglalkoztatás nemek szerint | szám |
| Teljes munkaidős egyenérték nemek szerint | szám |
| Fizetetlen munka nemek szerint | szám |
| Foglalkoztatás korcsoportok szerint | szám |
| Foglalkoztatás képzettségi szint szerint | Szám képzettségi szint szerint |
| Foglalkoztatás állampolgárság szerint | EU, EGT és nem EU/EGT számok |
| Foglalkoztatás a munkaviszony jellege szerint | szám |
| Teljes munkaidős egyenérték állampolgárság szerint | szám |

Változó

Egység

Foglalkoztatás nemek szerint

szám

Teljes munkaidős egyenérték nemek szerint

szám

Fizetetlen munka nemek szerint

szám

Foglalkoztatás korcsoportok szerint

szám

Foglalkoztatás képzettségi szint szerint

Szám képzettségi szint szerint

Foglalkoztatás állampolgárság szerint

EU, EGT és nem EU/EGT számok

Foglalkoztatás a munkaviszony jellege szerint

szám

Teljes munkaidős egyenérték állampolgárság szerint

szám

7. táblázat
   (38)

Az akvakultúra-ágazatra vonatkozó gazdasági változók

| A változó csoportja | Változó | Egység |
| --- | --- | --- |
| Bevétel
   (*2) | bruttó értékesítés fajonként | euro |
| egyéb bevétel | euro |
| Személyzeti költségek | személyzeti költségek | euro |
| a fizetetlen munkaerő értéke | euro |
| Energiaköltségek | energiaköltségek | euro |
| Nyersanyagköltségek | az állatállomány költsége | euro |
| takarmányozási költségek | euro |
| Javítás és karbantartás | javítás és karbantartás | euro |
| Egyéb működési költségek | egyéb működési költségek | euro |
| Támogatások | működési támogatások | euro |
| beruházási támogatások | euro |
| Tőkeköltségek | allóeszköz-felhasználás | euro |
| Tőkeérték | teljes eszközérték | euro |
| Pénzügyi eredmények | pénzügyi bevétel | euro |
| | pénzügyi kiadás | euro |
| Beruházások | nettó beruházások | euro |
| Adósság | adósság | euro |
| Nyersanyagok súlya | a felhasznált állatállomány | kg |
| a felhasznált haltakarmány | kg |
| Az értékesített mennyiség tömege | az értékesített mennyiség tömege fajonként | kg |
| Foglalkoztatás | foglalkoztatottak száma | szám/teljes munkaidős egyenérték |
| fizetetlen munkaerő | szám/teljes munkaidős egyenérték |
| az alkalmazottak és a fizetetlen munkaerő által ledolgozott órák száma | óra |
| Vállalkozások száma | A vállalkozások száma (a foglalkoztatott személyek száma alapján kategorizálva) | szám |

A változó csoportja

Változó

Egység

Bevétel
   (*2)

bruttó értékesítés fajonként

euro

egyéb bevétel

euro

Személyzeti költségek

személyzeti költségek

euro

a fizetetlen munkaerő értéke

euro

Energiaköltségek

energiaköltségek

euro

Nyersanyagköltségek

az állatállomány költsége

euro

takarmányozási költségek

euro

Javítás és karbantartás

javítás és karbantartás

euro

Egyéb működési költségek

egyéb működési költségek

euro

Támogatások

működési támogatások

euro

beruházási támogatások

euro

Tőkeköltségek

allóeszköz-felhasználás

euro

Tőkeérték

teljes eszközérték

euro

Pénzügyi eredmények

pénzügyi bevétel

euro

pénzügyi kiadás

euro

Beruházások

nettó beruházások

euro

Adósság

adósság

euro

Nyersanyagok súlya

a felhasznált állatállomány

kg

a felhasznált haltakarmány

kg

Az értékesített mennyiség tömege

az értékesített mennyiség tömege fajonként

kg

Foglalkoztatás

foglalkoztatottak száma

szám/teljes munkaidős egyenérték

fizetetlen munkaerő

szám/teljes munkaidős egyenérték

az alkalmazottak és a fizetetlen munkaerő által ledolgozott órák száma

óra

Vállalkozások száma

A vállalkozások száma (a foglalkoztatott személyek száma alapján kategorizálva)

szám

8. táblázat
   (39)

Az akvakultúra-ágazatra vonatkozó környezeti változók

| Változó | Specifikációk | Egység |
| --- | --- | --- |
| Felhasznált gyógyszerek vagy más kezelések (40) | típusonként | gramm |
| Mortalitás (41) | | százalék |

Változó

Specifikációk

Egység

Felhasznált gyógyszerek vagy más kezelések (40)

típusonként

gramm

Mortalitás (41)

százalék

9. táblázat
   (42)

Az akvakultúra-adatok gyűjtése kapcsán alkalmazandó szegmentálás
   (43)

| | Haltenyésztési technológiák (44) | Polikultúra | Halkeltetők és nevelőtelepek (45) | Kagylótenyésztési technológiák |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Halastavak | Medencék és futómedencék | Rekeszek és karámok (46) | Vízvisszaforgatásos rendszerek (47) | Egyéb módszerek | Ketrecek (48) | Minden módszer | Nem tengerfenéken | Tengerfenéken (49) | Egyéb |
| Tutajok | Horogsor |
| lazac | | | | | | | | | | | |
| pisztráng | | | | | | | | | | | |
| farkassügér és vörösdurbincs | | | | | | | | | | | |
| ponty | | | | | | | | | | | |
| tonhal | | | | | | | | | | | |
| angolna | | | | | | | | | | | |
| tokhal (emberi fogyasztásra szánt ikra) | | | | | | | | | | | |
| egyéb édesvízi halak | | | | | | | | | | | |
| egyéb tengeri halak | | | | | | | | | | | |
| éti kagyló | | | | | | | | | | | |
| osztriga | | | | | | | | | | | |
| vénuszkagyló | | | | | | | | | | | |
| rákfélék | | | | | | | | | | | |
| egyéb puhatestűek | | | | | | | | | | | |
| több faj | | | | | | | | | | | |
| tengeri moszat | | | | | | | | | | | |
| egyéb vízi élőlények | | | | | | | | | | | |

Haltenyésztési technológiák (44)

Polikultúra

Halkeltetők és nevelőtelepek (45)

Kagylótenyésztési technológiák

Halastavak

Medencék és futómedencék

Rekeszek és karámok (46)

Vízvisszaforgatásos rendszerek (47)

Egyéb módszerek

Ketrecek (48)

Minden módszer

Nem tengerfenéken

Tengerfenéken (49)

Egyéb

Tutajok

Horogsor

lazac

pisztráng

farkassügér és vörösdurbincs

ponty

tonhal

angolna

tokhal (emberi fogyasztásra szánt ikra)

egyéb édesvízi halak

egyéb tengeri halak

éti kagyló

osztriga

vénuszkagyló

rákfélék

egyéb puhatestűek

több faj

tengeri moszat

egyéb vízi élőlények

10. táblázat
   (50)

A feldolgozó-ágazat önkéntesen gyűjthető gazdasági és társadalmi változói

| A változó csoportja | Változó | Egység |
| --- | --- | --- |
| GAZDASÁGI VÁLTOZÓK |
| Bevétel | forgalom | euro |
| egyéb bevétel | euro |
| Személyzeti költségek | személyzeti költségek | euro |
| a fizetetlen munkaerő értéke | euro |
| külső ügynökségi munkavállalók fizetése (nem kötelező) | euro |
| Energiaköltségek | Energiaköltségek | euro |
| Nyersanyagköltségek | hal vagy más nyersanyag beszerzése | euro |
| Egyéb működési költségek | egyéb működési költségek | euro |
| Támogatások | működési támogatások | euro |
| beruházási támogatások | euro |
| Tőkeköltségek | allóeszköz-felhasználás | euro |
| Tőkeérték | teljes eszközérték | euro |
| Pénzügyi eredmények | pénzügyi bevétel | euro |
| pénzügyi kiadás | euro |
| Beruházások | nettó beruházások | euro |
| Adósság | adósság | euro |
| Foglalkoztatás | az alkalmazottak száma | szám |
| teljes munkaidős egyenérték állampolgárság szerint | szám |
| fizetetlen munkaerő | szám |
| az alkalmazottak és a fizetetlen munkaerő által ledolgozott órák száma | szám |
| Vállalkozások száma | vállalkozások száma (1) | szám |
| A nyersanyag súlya (nem kötelező) | a nyersanyag súlya fajonként és eredetenként (nem kötelező) | kg |
| TÁRSADALMI VÁLTOZÓK |
| Foglalkoztatás nemek szerint | szám |
| Foglalkoztatás korcsoportok szerint | szám |
| Foglalkoztatás képzettségi szint szerint | szám képzettségi szint szerint |
| Foglalkoztatás állampolgárság szerint | az ország helyezése a világranglistán |
| Teljes munkaidős egyenérték állampolgárság szerint | szám |

A változó csoportja

Változó

Egység

GAZDASÁGI VÁLTOZÓK

Bevétel

forgalom

euro

egyéb bevétel

euro

Személyzeti költségek

személyzeti költségek

euro

a fizetetlen munkaerő értéke

euro

külső ügynökségi munkavállalók fizetése (nem kötelező)

euro

Energiaköltségek

Energiaköltségek

euro

Nyersanyagköltségek

hal vagy más nyersanyag beszerzése

euro

Egyéb működési költségek

egyéb működési költségek

euro

Támogatások

működési támogatások

euro

beruházási támogatások

euro

Tőkeköltségek

allóeszköz-felhasználás

euro

Tőkeérték

teljes eszközérték

euro

Pénzügyi eredmények

pénzügyi bevétel

euro

pénzügyi kiadás

euro

Beruházások

nettó beruházások

euro

Adósság

adósság

euro

Foglalkoztatás

az alkalmazottak száma

szám

teljes munkaidős egyenérték állampolgárság szerint

szám

fizetetlen munkaerő

szám

az alkalmazottak és a fizetetlen munkaerő által ledolgozott órák száma

szám

Vállalkozások száma

vállalkozások száma (1)

szám

A nyersanyag súlya (nem kötelező)

a nyersanyag súlya fajonként és eredetenként (nem kötelező)

kg

TÁRSADALMI VÁLTOZÓK

Foglalkoztatás nemek szerint

szám

Foglalkoztatás korcsoportok szerint

szám

Foglalkoztatás képzettségi szint szerint

szám képzettségi szint szerint

Foglalkoztatás állampolgárság szerint

az ország helyezése a világranglistán

Teljes munkaidős egyenérték állampolgárság szerint

szám

---

(1)  Ez a fejezet az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat I. fejezetének helyébe lép.

(2)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

(3)  A Bizottság 404/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. április 8.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

(4)  A 404/2011/EU rendelet XI. mellékletében meghatározottak szerint.

(5)  Ez a fejezet az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat II. fejezetének helyébe lép.

(6)  Ez a fejezet az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat III. fejezetének helyébe lép.

(7)  A feldolgozóiparral kapcsolatos adatok gyűjtése önkéntes, adott esetben a 11. táblázat szerinti bontást és változókat kell használni.

(8)  Lásd a 2. táblázatot.

(9)  Beleértve a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. december 13-i 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.) szerint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében érvényes különleges követelményeket.

(10)  A Bizottság 26/2004/EK rendelete (2003. december 30.) a közösségi halászflotta-nyilvántartásról (HL L 5., 2004.1.9., 25. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(12)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat IA. táblázatának helyébe lép.

(13)  Nemzetközi Tengerkutatási Tanács.

(14)  Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság.

(15)  Az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete.

(16)  Az egyes fajok szintjén kell jelenteni.

(17)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 1B. táblázatának helyébe lép.

(18)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 1D. táblázatának helyébe lép.

(19)  A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezmény.

(20)  Az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény.

(21)  A Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény.

(22)  A Tanács 2347/2002/EK rendelete (2002. december 16.) a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról (HL L 351., 2002.12.28., 6. o.).

(23)  A Tanács 1967/2006/EK rendelete (2006. december 21.) a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

(24)  A Tanács 894/97/EK rendelete (1997. április 29.) a halászati erőforrások megóvását biztosító egyes technikai intézkedésekről (HL L 132., 1997.5.23., 1. o.).

(25)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(26)  Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság.

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

(28)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 1E. táblázatának helyébe lép.

(29)  A Tanács 1100/2007/EK rendelete (2007. szeptember 18.) az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról (HL L 248., 2007.9.22., 17. o.).

(30)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 2. táblázatának helyébe lép.

(31)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 3. táblázatának helyébe lép.

(*1)  Ezen adatok gyűjtéséről a 10 méternél rövidebb hajók esetében regionális szinten kell megegyezni.

(1)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 4. táblázatának helyébe lép.

(2)  Minden változót a 3. és az 5B. táblázatban jelzett aggregációs szinten (tevékenységcsoportok és flottaszegmensek szerint), valamint az 5C. táblázatban megadott alrégiók/halászterületek szintjén kell jelenteni.

(32)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 5A. táblázatának helyébe lép.

(33)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 5B. táblázatának helyébe lép.

(34)  A Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren a 12 méternél rövidebb hajók esetében a hosszúság szerinti kategóriák 0 - < 6 és 6 - < 12 méter. Minden más régió esetében a hosszúság szerinti kategóriák 0 - < 10 és 10 - < 12 méter szerint kerülnek meghatározásra.

(35)  A Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren a 12 méternél rövidebb, passzív eszközöket használó hajók a halászeszköz típusa szerint is csoportosíthatók.A flottaszegmens meghatározásakor jelezni kell a nagyrégiót, és lehetőség szerint egy olyan földrajzi jelzést, amellyel azonosíthatók a legkülső régiókban, illetve a kizárólag az Unió területén kívül halászó hajók.

(36)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 5C. táblázatának helyébe lép.

(37)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 6. táblázatának helyébe lép.

(38)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 7. táblázatának helyébe lép.

(*2)  Tartalmazza a közvetlen kifizetéseket, mint például a forgalmazás beszüntetésének ellentételezését, az üzemanyagadó-visszatérítéseket vagy a hasonló átalányösszegű ellentételezések kifizetéseit; azonban nem tartalmazza a szociális juttatásokat vagy a közvetett támogatásokat, például az anyagfelhasználásra, mint például az üzemanyagra vonatkozó csökkentett adót vagy beruházási támogatásokat.

(39)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 8. táblázatának helyébe lép.

(40)  A 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.) I. mellékletének 8.b) pontja értelmében gyűjtött adatokból kell extrapolálni.

(41)  A 2006/88/EK tanácsi irányelv (HL L 328., 2006.11.24., 14. o.) 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében gyűjtött adatokból kiszámított nemzeti termelés százalékaként kell extrapolálni.

(42)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 9. táblázatának helyébe lép.

(43)  A tenyésztési technológiák meghatározásait a tagállamok által benyújtandó, akvakultúrára vonatkozó statisztikákról és a 788/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezésérőlszóló, 2008. július 9-i 762/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 218., 2008.8.13., 1. o.) tartalmazza.

(44)  A vállalkozásokat fő gazdálkodási technológiájuk szerint kell csoportosítani.

(45)  A keltetők és nevelőtelepek a vízi állatok korai életszakaszában alkalmazott mesterséges tenyésztő-, keltető- és nevelőhelyek. Statisztikai célokból a halkeltető telepek a megtermékenyült ikra termelésére korlátozódnak. Úgy kell tekintetni, hogy a vízi állatokat ivadék korukban nevelőtelepeken tenyésztik tovább. Ha a keltetők és a nevelőtelepek szorosan kapcsolódnak egymáshoz, a statisztikai adatok kizárólag a tenyészet utolsó ivadékkorára vonatkoznak (COM(2006) 864, 2007. július 19.).

(46)  A rekeszek és karámok hálók és egyéb akadályok által határolt vízterületek, ahol biztosított a szabad vízcsere, és az elhatárolt vízterület a tengerfenéktől a felszínig a teljes vízoszlopot magában foglalja. A karámok és rekeszek általában viszonylag nagy víztömeget határolnak el (COM(2006) 864, 2007. július 19.).

(47)  A vízvisszaforgatásos rendszerek olyan rendszerek, amelyekben a vizet valamilyen kezelés (pl. szűrés) alkalmazása után ismét felhasználják.

(48)  A ketrecek nyitott vagy fedett, körülhatárolt szerkezetek, amelyek hálóból vagy más áteresztő anyagból készülnek, és lehetővé teszik a természetes vízcserét. Lehetnek úszó, felfüggesztett vagy a tengerfenékre rögzített szerkezetek, de az utóbbi esetben is lehetővé teszik az alulról történő vízcserét (COM(2006) 864, 2007. július 19.).

(49)  A tengerfenéken alkalmazott technológiák az árapály területeken történő kagylótenyésztést is magukban foglalják (közvetlenül a tengerfenéken vagy afelett).

(50)  Ez a táblázat az (EU) 2016/1251 végrehajtási határozat 11. táblázatának helyébe lép.

---

Helyesbítések

| 2019.6.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 145/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 145/85

---

Helyesbítés a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egységes elektronikus beszámolási formátumot meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2018. december 17-i (EU) 2018/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 143., 2019. május 29.
  )

A tartalomjegyzékben és az 1. oldalon, a jogi aktus címében:

a következő szövegrész:

„(EU) 2018/815”

helyesen:

„(EU) 2019/815”.

---