# Eiropas Savienības L 176/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 176 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 1. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 176

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 1. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par dienu, kad stājas spēkā Transporta kopienas dibināšanas līgums | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/1112 (2019. gada 12. jūnijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019) | 2 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/1113 (2019. gada 19. jūnijs) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2019) | 4 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1114 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) | 5 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1115 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) | 6 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2019/1116 (2017. gada 19. decembris) par valsts atbalstu SA.33829 (2012/C) – Maltā īstenotā tonnāžas nodokļa shēma un citi valsts pasākumi par labu kuģniecības uzņēmumiem un to akcionāriem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8734)

   (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1117 (2019. gada 24. jūnijs), ar ko attiecībā uz lēmuma adresāta maiņu groza Lēmumus 2007/305/EK, 2007/306/EK un 2007/307/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4523) | 59 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1118 (2019. gada 27. jūnijs) par pārrobežu projektu Sēna–Šelda Ziemeļjūras–Vidusjūras un Atlantijas okeāna pamattīkla koridoros
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4561) | 61 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1119 (2019. gada 28. jūnijs) par transportlīdzekļu efektīva ārējā apgaismojuma, kurā izmantotas gaismas diodes un kas paredzēts izmantošanai ar iekšdedzes motoru aprīkotos transportlīdzekļos un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos transportlīdzekļos, apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo pasažieru automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (
  1
  ) | 67 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 136 – Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam [2019/1120] | 80 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par dienu, kad stājas spēkā Transporta kopienas dibināšanas līgums

1

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/1112 (2019. gada 12. jūnijs), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

EUNAVFOR MED

SOPHIA

2

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2019/1113 (2019. gada 19. jūnijs) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2019)

EUTM RCA

4

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1114 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)

EUPOL COPPS

5

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1115 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)

6

*

Komisijas Lēmums (ES) 2019/1116 (2017. gada 19. decembris) par valsts atbalstu SA.33829 (2012/C) – Maltā īstenotā tonnāžas nodokļa shēma un citi valsts pasākumi par labu kuģniecības uzņēmumiem un to akcionāriem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8734)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8734)

1

7

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1117 (2019. gada 24. jūnijs), ar ko attiecībā uz lēmuma adresāta maiņu groza Lēmumus 2007/305/EK, 2007/306/EK un 2007/307/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4523)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4523)

59

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1118 (2019. gada 27. jūnijs) par pārrobežu projektu Sēna–Šelda Ziemeļjūras–Vidusjūras un Atlantijas okeāna pamattīkla koridoros
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4561)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4561)

61

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1119 (2019. gada 28. jūnijs) par transportlīdzekļu efektīva ārējā apgaismojuma, kurā izmantotas gaismas diodes un kas paredzēts izmantošanai ar iekšdedzes motoru aprīkotos transportlīdzekļos un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos transportlīdzekļos, apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo pasažieru automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (
  1
  )

2

1

67

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 136 – Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam [2019/1120]

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/1

---

Informācija par dienu, kad stājas spēkā Transporta kopienas dibināšanas līgums

Transporta kopienas dibināšanas līgums (1), ko laikā no 2017. gada 12. jūlija (Trieste) līdz 2017. gada 9. oktobrim (Brisele) parakstīja Eiropas Savienība un seši Dienvidaustrumeiropas partneri, stājās spēkā 2019. gada 1. maijā saskaņā ar tā 41. panta 2. punktu. Visas puses to ir ratificējušas vai apstiprinājušas.

1

---

(1)  Līgumu publicēja OV L 278, 27.10.2017., 3. lpp.

1

---

LĒMUMI

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/2

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2019/1112

(2019. gada 12. jūnijs),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2018/1219 (EUNAVFOR MED/1/2019)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/778 (2015. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) (1) un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2015/778 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu EUNAVFOR MED operācijai SOPHIA (“ES spēku komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2015/778 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu EUNAVFOR MED operācijai SOPHIA (“ES spēku komandieris”).

| (2) | PDK 2018. gada 23. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1219 (2), ar ko kontradmirāli (LH) Stefano TURCHETTO iecēla par ES spēku komandieri. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2018. gada 23. augustā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1219 (2), ar ko kontradmirāli (LH) Stefano TURCHETTO iecēla par ES spēku komandieri.

| (3) | EUNAVFOR MED operācijas SOPHIA ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt kontradmirāli (LH) Ettore SOCCI par jauno ES spēku komandieri, no 2019. gada 12. jūnija nomainot kontradmirāli (LH) Stefano TURCHETTO. |
| --- | --- |

(3)

EUNAVFOR MED operācijas SOPHIA ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt kontradmirāli (LH) Ettore SOCCI par jauno ES spēku komandieri, no 2019. gada 12. jūnija nomainot kontradmirāli (LH) Stefano TURCHETTO.

| (4) | Eiropas Savienības Militārā komiteja 2019. gada 5. jūnijā atbalstīja minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības Militārā komiteja 2019. gada 5. jūnijā atbalstīja minēto ieteikumu.

| (5) | Lēmums (KĀDP) 2018/1219 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums (KĀDP) 2018/1219 būtu jāatceļ.

| (6) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo kontradmirālis (LH) Ettore SOCCI no 2019. gada 12. jūnija tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA).

2. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums (KĀDP) 2018/1219.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 12. jūnijā.

Briselē, 2019. gada 12. jūnijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OV L 122, 19.5.2015., 31. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2018/1219 (2018. gada 23. augusts), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2017/2432 (EUNAVFOR MED/1/2018) (OV L 226, 7.9.2018., 5. lpp.).

2

EUNAVFOR MED

SOPHIA

---

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/4

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2019/1113

(2019. gada 19. jūnijs)

par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2019)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/610 (2016. gada 19. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (1) un jo īpaši tā 5. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/610 Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM RCA politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par nākamo ES misijas spēku komandieru iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/610 Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM RCA politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par nākamo ES misijas spēku komandieru iecelšanu.

| (2) | PDK 2017. gada 19. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2439 (2), ar ko par EUTM RCA ES misijas spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Hermínio TEODORO MAIO. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2017. gada 19. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2439 (2), ar ko par EUTM RCA ES misijas spēku komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Hermínio TEODORO MAIO.

| (3) | 2019. gada 15. maijā Eiropas Savienības Militārā komiteja ieteica apstiprināt brigādes ģenerāļa Éric PELTIER nominēšanu par EUTM RCA ES misijas spēku komandieri, no 2019. gada 8. jūlija nomainot brigādes ģenerāli Hermínio TEODORO MAIO. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 15. maijā Eiropas Savienības Militārā komiteja ieteica apstiprināt brigādes ģenerāļa Éric PELTIER nominēšanu par EUTM RCA ES misijas spēku komandieri, no 2019. gada 8. jūlija nomainot brigādes ģenerāli Hermínio TEODORO MAIO.

| (4) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par ES misijas spēku komandieri Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) no 2019. gada 8. jūlija tiek iecelts brigādes ģenerālis Éric PELTIER.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 19. jūnijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

S. FROM-EMMERSBERGER

---

(1)  
  OV L 104, 20.4.2016., 21. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/2439 (2017. gada 19. decembris) par ES misijas spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017) (OV L 344, 23.12.2017., 40. lpp.).

2

EUTM RCA

---

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/5

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/1114

(2019. gada 28. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2013. gada 3. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/354/KĀDP (1), ar ko no 2013. gada 1. jūlija turpināja Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2013. gada 3. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/354/KĀDP (1), ar ko no 2013. gada 1. jūlija turpināja Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS).

| (2) | Padome 2018. gada 29. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/942 (2), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP un pagarina EUPOL COPPS no 2018. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2018. gada 29. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/942 (2), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP un pagarina EUPOL COPPS no 2018. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam.

| (3) | Pēc EUPOL COPPS stratēģiskās pārskatīšanas EUPOL COPPS darbības termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem – līdz 2020. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Pēc EUPOL COPPS stratēģiskās pārskatīšanas EUPOL COPPS darbības termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem – līdz 2020. gada 30. jūnijam.

| (4) | Tāpēc Lēmums 2013/354/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Lēmums 2013/354/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | EUPOL COPPS tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(5)

EUPOL COPPS tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2013/354/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar EUPOL COPPS saistītos izdevumus laikposmā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam, ir EUR 12 430 000.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar EUPOL COPPS saistītos izdevumus laikposmā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam, ir EUR 12 430 000.”;

| 2) | lēmuma 15. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Tas zaudē spēku 2020. gada 30. jūnijā.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 15. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Tas zaudē spēku 2020. gada 30. jūnijā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2019. gada 1. jūlija.

Briselē, 2019. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/354/KĀDP (2013. gada 3. jūlijs) par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) (OV L 185, 4.7.2013., 12. lpp.).

1

EUPOL COPPS

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/942 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2013/354/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) (OV L 166, 3.7.2018., 17. lpp.).

2

EUPOL COPPS

---

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/6

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/1115

(2019. gada 28. jūnijs),

ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 25. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (1) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 25. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (1) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa).

| (2) | Padome 2018. gada 29. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/943 (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP un pagarina to līdz 2019. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2018. gada 29. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/943 (2), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP un pagarina to līdz 2019. gada 30. jūnijam.

| (3) | Pēc ES RPM Rafa stratēģiskās pārskatīšanas ES RPM Rafa darbības termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem – līdz 2020. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Pēc ES RPM Rafa stratēģiskās pārskatīšanas ES RPM Rafa darbības termiņš būtu jāpagarina vēl uz 12 mēnešiem – līdz 2020. gada 30. jūnijam.

| (4) | Tāpēc Vienotā rīcība 2005/889/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Vienotā rīcība 2005/889/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | ES RPM Rafa tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(5)

ES RPM Rafa tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP groza šādi:

| 1) | vienotās rīcības 13. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar ES RPM Rafa saistītos izdevumus laikposmā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam, ir EUR 2 150 000.”; |
| --- | --- |

1)

vienotās rīcības 13. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu ar ES RPM Rafa saistītos izdevumus laikposmā no 2019. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 30. jūnijam, ir EUR 2 150 000.”;

| 2) | vienotās rīcības 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Tā zaudē spēku 2020. gada 30. jūnijā.” |
| --- | --- |

2)

vienotās rīcības 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Tā zaudē spēku 2020. gada 30. jūnijā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2019. gada 1. jūlija.

Briselē, 2019. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  Padomes Vienotā rīcība 2005/889/KĀDP (2005. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/943 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (OV L 166, 3.7.2018., 19. lpp.).

2

---

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/7

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/1116

(2017. gada 19. decembris)

par valsts atbalstu SA.33829 (2012/C) – Maltā īstenotā tonnāžas nodokļa shēma un citi valsts pasākumi par labu kuģniecības uzņēmumiem un to akcionāriem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8734)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Pamatojoties uz sūdzību, ko 2011. gada oktobrī saņēma ieinteresēta persona, Komisija sāka apspriesties ar Maltas iestādēm par Maltas tonnāžas nodokļa shēmu un citiem nodokļu pasākumiem. Pēc rakstiskas un mutiskas apspriešanās ar Maltas iestādēm laikposmā no 2011. gada novembra līdz 2012. gada jūnijam Komisija 2012. gada 26. jūlija vēstulē informēja Maltu par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz, iespējams, nelikumīgiem Maltas īstenotiem atbalsta pasākumiem par labu kuģniecības uzņēmumiem un to akcionāriem (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz sūdzību, ko 2011. gada oktobrī saņēma ieinteresēta persona, Komisija sāka apspriesties ar Maltas iestādēm par Maltas tonnāžas nodokļa shēmu un citiem nodokļu pasākumiem. Pēc rakstiskas un mutiskas apspriešanās ar Maltas iestādēm laikposmā no 2011. gada novembra līdz 2012. gada jūnijam Komisija 2012. gada 26. jūlija vēstulē informēja Maltu par savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz, iespējams, nelikumīgiem Maltas īstenotiem atbalsta pasākumiem par labu kuģniecības uzņēmumiem un to akcionāriem (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) (2).

2

| (2) | Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem, kas izklāstīti lēmuma sākt procedūru 3. līdz 30. apsvērumā. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumiem, kas izklāstīti lēmuma sākt procedūru 3. līdz 30. apsvērumā.

| (3) | Komisija saņēma piezīmes no sešām ieinteresētajām personām, proti, no Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas; Maltas Jūras tiesību asociācijas; Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācijas; Maltas Tirdzniecības, uzņēmējdarbības un rūpniecības palātas; Maltas Starptautiskās Kuģniecības padomes; Maltas Superjahtu nozares tīkla. Komisija saņēma piezīmes arī no kāda Vācijas kuģniecības nozares darbinieka, kurš vēlējās palikt anonīms. |
| --- | --- |

(3)

Komisija saņēma piezīmes no sešām ieinteresētajām personām, proti, no Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas; Maltas Jūras tiesību asociācijas; Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācijas; Maltas Tirdzniecības, uzņēmējdarbības un rūpniecības palātas; Maltas Starptautiskās Kuģniecības padomes; Maltas Superjahtu nozares tīkla. Komisija saņēma piezīmes arī no kāda Vācijas kuģniecības nozares darbinieka, kurš vēlējās palikt anonīms.

| (4) | Piezīmes tika pārsūtītas Maltai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Maltas komentāri tika saņemtas 2012. gada 15. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Piezīmes tika pārsūtītas Maltai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Maltas komentāri tika saņemtas 2012. gada 15. decembra vēstulē.

| (5) | Malta iesniedza papildu komentārus 2012. gada 15. oktobra un 21. decembra, 2013. gada 27. februāra un 31. oktobra, 2014. gada 25. marta un 2015. gada 24. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Malta iesniedza papildu komentārus 2012. gada 15. oktobra un 21. decembra, 2013. gada 27. februāra un 31. oktobra, 2014. gada 25. marta un 2015. gada 24. decembra vēstulē.

| (6) | Malta 2016. gada 9. decembra vēstulē atteicās no savām tiesībām saskaņā ar LESD 342. pantu saistībā ar 3. pantu Regulā (EEK) Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (3), lai šis lēmums tiktu pieņemts maltiešu valodā, un piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem angļu valodā. |
| --- | --- |

(6)

Malta 2016. gada 9. decembra vēstulē atteicās no savām tiesībām saskaņā ar LESD 342. pantu saistībā ar 3. pantu Regulā (EEK) Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (3), lai šis lēmums tiktu pieņemts maltiešu valodā, un piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem angļu valodā.

3

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

PASĀKUMU APRAKSTS

| (7) | Šis lēmums attiecas uz šādiem pasākumiem:






  a) | tonnāžas nodokļa shēma un jo īpaši:






  i) | kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Šis lēmums attiecas uz šādiem pasākumiem:

a)

tonnāžas nodokļa shēma un jo īpaši:

i)

kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli;

| ii) | kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli (4), īpaši ienākumu un darbību veidi, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, tonnāžas nodokļa shēmu, tostarp tonnāžas nodokļa paplašinājumu attiecībā uz kuģniecības darbībām, kas nav pamatdarbības; |
| --- | --- |

ii)

kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli (4), īpaši ienākumu un darbību veidi, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, tonnāžas nodokļa shēmu, tostarp tonnāžas nodokļa paplašinājumu attiecībā uz kuģniecības darbībām, kas nav pamatdarbības;

4

| iii) | tonnāžas nodokļa līmenis; |
| --- | --- |

iii)

tonnāžas nodokļa līmenis;

| iv) | prasība par saikni ar karoga valsti; |
| --- | --- |

iv)

prasība par saikni ar karoga valsti;

| v) | ierobežojošie pasākumi; |
| --- | --- |

v)

ierobežojošie pasākumi;

| b) | atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā;

| c) | atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; |
| --- | --- |

c)

atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos;

| d) | atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; |
| --- | --- |

d)

atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos;

| e) | atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu; |
| --- | --- |

e)

atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu;

| f) | atbrīvojums no dažām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem. |
| --- | --- |

f)

atbrīvojums no dažām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem.

2.1.   Tonnāžas nodokļa shēma

Tonnāžas nodokļa shēma

2.1.1.   Vispārīgi principi – kuģi, ienākumi un darbības, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokļa shēmu

Vispārīgi principi – kuģi, ienākumi un darbības, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokļa shēmu

| (8) | Saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu (5), kas ir īpaši papildināts un grozīts ar Noteikumiem par tirdzniecības kuģu aplikšanu ar nodokļiem (6) (turpmāk “Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem”), ienākumus, kurus licencēta kuģniecības organizācija ir guvusi no kuģošanas darbībām, var atbrīvot no ienākuma nodokļa atbilstīgi Likumam par ienākuma nodokli (7), ja ir pienācīgi samaksātas visas reģistrācijas nodevas un tonnāžas nodokļi (8). Iespēja maksāt tonnāžas nodokli attiecas uz ienākumiem, kas gūti, ekspluatējot kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli (9). |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu (5), kas ir īpaši papildināts un grozīts ar Noteikumiem par tirdzniecības kuģu aplikšanu ar nodokļiem (6) (turpmāk “Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem”), ienākumus, kurus licencēta kuģniecības organizācija ir guvusi no kuģošanas darbībām, var atbrīvot no ienākuma nodokļa atbilstīgi Likumam par ienākuma nodokli (7), ja ir pienācīgi samaksātas visas reģistrācijas nodevas un tonnāžas nodokļi (8). Iespēja maksāt tonnāžas nodokli attiecas uz ienākumiem, kas gūti, ekspluatējot kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli (9).

5

6

7

8

9

| (9) | Tirdzniecības kuģu likumā (10)“kuģniecības organizācija” ir definēta kā organizācija, kuras galvenie uzdevumi ir viena vai vairākas no tālāk minētajām darbībām ar nosacījumu, ka tā ir licencēta veikt šādas darbības:






  “a) | kuģa vai kuģu, kas reģistrēts(-i) kā Maltas kuģis(-i) šā likuma izpratnē, īpašumtiesības, ekspluatēšana (ar frakta līgumu vai bez), administrēšana un pārvaldība un visu ar to saistīto papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšana; |
| --- | --- | --- |

(9)

Tirdzniecības kuģu likumā (10)“kuģniecības organizācija” ir definēta kā organizācija, kuras galvenie uzdevumi ir viena vai vairākas no tālāk minētajām darbībām ar nosacījumu, ka tā ir licencēta veikt šādas darbības:

10

“a)

kuģa vai kuģu, kas reģistrēts(-i) kā Maltas kuģis(-i) šā likuma izpratnē, īpašumtiesības, ekspluatēšana (ar frakta līgumu vai bez), administrēšana un pārvaldība un visu ar to saistīto papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšana;

| b) | kuģa vai kuģu, kas reģistrēts(-i) ar citas valsts karogu, īpašumtiesības, ekspluatēšana (ar frakta līgumu vai bez), administrēšana un pārvaldība un visu ar to saistīto papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšana; |
| --- | --- |

b)

kuģa vai kuģu, kas reģistrēts(-i) ar citas valsts karogu, īpašumtiesības, ekspluatēšana (ar frakta līgumu vai bez), administrēšana un pārvaldība un visu ar to saistīto papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšana;

| c) | akciju turēšana vai cita pašu kapitāla līdzdalība Maltas vai citas valsts struktūrās, kas dibinātas kādam no šajā pantā paredzētajiem nolūkiem, un visu ar to saistīto papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšana; |
| --- | --- |

c)

akciju turēšana vai cita pašu kapitāla līdzdalība Maltas vai citas valsts struktūrās, kas dibinātas kādam no šajā pantā paredzētajiem nolūkiem, un visu ar to saistīto papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšana;

| d) | kapitāla palielināšana no aizdevumiem, uzņēmuma izsniegtām garantijām vai emitētiem vērtspapīriem, ja šādas darbības ir paredzētas tam, lai pati kuģniecības organizācija vai citas kuģniecības organizācijas tajā pašā grupā izpildītu šajā pantā noteiktos uzdevumus; (..) |
| --- | --- |

d)

kapitāla palielināšana no aizdevumiem, uzņēmuma izsniegtām garantijām vai emitētiem vērtspapīriem, ja šādas darbības ir paredzētas tam, lai pati kuģniecības organizācija vai citas kuģniecības organizācijas tajā pašā grupā izpildītu šajā pantā noteiktos uzdevumus; (..)

| e) | tādu citu darbību veikšana jūrniecības nozarē, kuras ministrs pēc iestādes ieteikuma ik pa laikam var norādīt noteikumos kā piemērotas iepriekš minētajam nolūkam.” |
| --- | --- |

e)

tādu citu darbību veikšana jūrniecības nozarē, kuras ministrs pēc iestādes ieteikuma ik pa laikam var norādīt noteikumos kā piemērotas iepriekš minētajam nolūkam.”

| (10) | Tonnāžas nodokļa shēma attiecas uz ienākumiem no kuģošanas darbībām (11). Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem ir noteikts, ka jānodrošina atsevišķa uzskaite kuģošanas darbībām un ar kuģošanu nesaistītām darbībām (12). “Kuģošanas darbības” ir definētas kā “starptautiska kravu vai pasažieru pārvadāšana pa jūru vai citu ar to saistītu vai papildu pakalpojumu sniegšana kuģim vai izmantojot kuģi, tostarp kuģa īpašumtiesības, fraktēšana vai jebkura cita darbība, izmantojot kuģi, kas iesaistīts visās vai kādā no iepriekš minētajām darbībām, vai citas darbības, kuras varētu norādīt” (13). |
| --- | --- |

(10)

Tonnāžas nodokļa shēma attiecas uz ienākumiem no kuģošanas darbībām (11). Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem ir noteikts, ka jānodrošina atsevišķa uzskaite kuģošanas darbībām un ar kuģošanu nesaistītām darbībām (12). “Kuģošanas darbības” ir definētas kā “starptautiska kravu vai pasažieru pārvadāšana pa jūru vai citu ar to saistītu vai papildu pakalpojumu sniegšana kuģim vai izmantojot kuģi, tostarp kuģa īpašumtiesības, fraktēšana vai jebkura cita darbība, izmantojot kuģi, kas iesaistīts visās vai kādā no iepriekš minētajām darbībām, vai citas darbības, kuras varētu norādīt” (13).

11

12

13

| (11) | Tirdzniecības kuģu likuma 85. panta 1. punktā ir noteiktas prasības, kas jāizpilda kuģim, lai to varētu klasificēt kā “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli” un lai tas varētu gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas: “Kuģis, kam piemēro tonnāžas nodokli” ir “vai nu kuģis, kuru kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli, ir deklarējis ministrs šā likuma 85.A panta izpratnē, vai Kopienas kuģis, kura svars ir vismaz 1 000 neto tonnas un kurš pilnībā pieder kuģniecības organizācijai vai ko fraktē, pārvalda, administrē vai ekspluatē kuģniecības organizācija”. Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 1. punkts ļauj deklarēt jebkuru kuģi, tostarp tos, kuru svars nepārsniedz 1 000 neto tonnas (14), kā “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”, tāpēc tiem drīkst piemērot tonnāžas nodokļa shēmu. Pašreizējā formulējumā ir noteikts, ka to var izdarīt “neatkarīgi no darbībām vai tirdzniecības, kuru veikšanā ir iesaistīts kuģis” un ar nosacījumiem, kurus atbildīgais ministrs “varētu uzskatīt par piemērotiem”. |
| --- | --- |

(11)

Tirdzniecības kuģu likuma 85. panta 1. punktā ir noteiktas prasības, kas jāizpilda kuģim, lai to varētu klasificēt kā “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli” un lai tas varētu gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas: “Kuģis, kam piemēro tonnāžas nodokli” ir “vai nu kuģis, kuru kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli, ir deklarējis ministrs šā likuma 85.A panta izpratnē, vai Kopienas kuģis, kura svars ir vismaz 1 000 neto tonnas un kurš pilnībā pieder kuģniecības organizācijai vai ko fraktē, pārvalda, administrē vai ekspluatē kuģniecības organizācija”. Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 1. punkts ļauj deklarēt jebkuru kuģi, tostarp tos, kuru svars nepārsniedz 1 000 neto tonnas (14), kā “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”, tāpēc tiem drīkst piemērot tonnāžas nodokļa shēmu. Pašreizējā formulējumā ir noteikts, ka to var izdarīt “neatkarīgi no darbībām vai tirdzniecības, kuru veikšanā ir iesaistīts kuģis” un ar nosacījumiem, kurus atbildīgais ministrs “varētu uzskatīt par piemērotiem”.

14

| (12) | Ienākumi, kas gūti no kuģošanas darbībām, kuras veikusi licencēta kuģniecības organizācija, ir atbrīvoti no ienākuma nodokļa saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli (15). |
| --- | --- |

(12)

Ienākumi, kas gūti no kuģošanas darbībām, kuras veikusi licencēta kuģniecības organizācija, ir atbrīvoti no ienākuma nodokļa saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli (15).

15

| (13) | Rezumējot, kuģi tonnāžas nodokļa shēmā (turpmāk “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”), kuriem ir tiesības piemērot tonnāžas nodokli un kuri vienlaikus ir atbrīvoti no ienākuma nodokļa, ir kuģi, kuri “pilnībā pieder kuģniecības organizācijai vai kurus fraktē, pārvalda, administrē vai ekspluatē kuģniecības organizācija” (16) un kuri veic kuģošanas darbības (17). |
| --- | --- |

(13)

Rezumējot, kuģi tonnāžas nodokļa shēmā (turpmāk “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”), kuriem ir tiesības piemērot tonnāžas nodokli un kuri vienlaikus ir atbrīvoti no ienākuma nodokļa, ir kuģi, kuri “pilnībā pieder kuģniecības organizācijai vai kurus fraktē, pārvalda, administrē vai ekspluatē kuģniecības organizācija” (16) un kuri veic kuģošanas darbības (17).

16

17

| (14) | Turklāt saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli ar nodokli neapliek: nekādus licencētas kuģniecības organizācijas ienākumus, peļņu vai kapitāla pieaugumu, kuri rodas kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, pārdošanas vai cita veida nodošanas rezultātā vai izmantojot tiesības iegādāties kuģi, kas piegādes vai pabeigšanas brīdī kvalificējas kā kuģis, kam piemēro tonnāžas nodokli (18). |
| --- | --- |

(14)

Turklāt saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli ar nodokli neapliek: nekādus licencētas kuģniecības organizācijas ienākumus, peļņu vai kapitāla pieaugumu, kuri rodas kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, pārdošanas vai cita veida nodošanas rezultātā vai izmantojot tiesības iegādāties kuģi, kas piegādes vai pabeigšanas brīdī kvalificējas kā kuģis, kam piemēro tonnāžas nodokli (18).

18

2.1.2.   Īpaši ienākumu un darbību veidi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

Īpaši ienākumu un darbību veidi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

2.1.2.1.   Berbouta fraktēšana

| (15) | Saskaņā ar Maltas tiesību aktiem visiem ienākumiem no berbouta fraktēšanas drīkst piemērot tonnāžas nodokli bez jebkādiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Maltas tiesību aktiem visiem ienākumiem no berbouta fraktēšanas drīkst piemērot tonnāžas nodokli bez jebkādiem ierobežojumiem.

2.1.2.2.   Fraktēšana uz noteiktu laiku/reisu

| (16) | Tā kā Maltas tiesību aktos gan “kuģniecības organizācija” (19), gan “kuģošanas darbības” (20) ir definētas plaši, to var interpretēt tā, ka peļņai, ko gūst kuģu komerciālie pārvaldnieki, kuri nekādi nav atbildīgi par apkalpes vai tehnisko pārvaldību (t. i., uzņēmumi, kas slēdz pārvadājumu līgumus un paļaujas uz to, ka citi uzņēmumi sniegs pakalpojumu, veicot fraktēšanu uz noteiktu laiku vai reisu), drīkst piemērot tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā Maltas tiesību aktos gan “kuģniecības organizācija” (19), gan “kuģošanas darbības” (20) ir definētas plaši, to var interpretēt tā, ka peļņai, ko gūst kuģu komerciālie pārvaldnieki, kuri nekādi nav atbildīgi par apkalpes vai tehnisko pārvaldību (t. i., uzņēmumi, kas slēdz pārvadājumu līgumus un paļaujas uz to, ka citi uzņēmumi sniegs pakalpojumu, veicot fraktēšanu uz noteiktu laiku vai reisu), drīkst piemērot tonnāžas nodokli.

19

20

| (17) | Attiecībā uz tādu kuģu izmantošanu, kas fraktēti uz noteiktu laiku, piemēro 24. apsvērumā noteiktās prasības par saikni ar karoga valsti. Tomēr pašlaik nav skaidra noteikuma par obligāto prasību par EEZ karogu jauniem tonnāžas nodokļa shēmas dalībniekiem. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz tādu kuģu izmantošanu, kas fraktēti uz noteiktu laiku, piemēro 24. apsvērumā noteiktās prasības par saikni ar karoga valsti. Tomēr pašlaik nav skaidra noteikuma par obligāto prasību par EEZ karogu jauniem tonnāžas nodokļa shēmas dalībniekiem.

| (18) | Kuģniecības ģenerālsekretārs 2012. gada 6. janvārī izdeva iekšējos noteikumus par tiesībām piemērot Maltas tonnāžas nodokļa shēmu (turpmāk “2012. gada noteikumi par iekšējo procedūru”) (21). Tajos ir ietverti ierobežojumi attiecībā uz fraktēšanu uz noteiktu laiku un līdzīgām darbībām, kas izteikti procentos no flotes kopējās tonnāžas. Tā pati iekšējā procedūra ļauj piemērot atkāpes laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus:

  “Pievienojoties tonnāžas nodokļa shēmai, atbilstīgā fraktētāja un jebkuras citas organizācijas, kas ir daļa no tās pašas grupas, nofraktēto un tonnāžas nodokļa shēmā iekļauto kuģu kopējā neto tonnāža nepārsniedz 80 % no visu nofraktēto un ekspluatēto kuģu kopējās neto tonnāžas. Nofraktēts kuģis ir kuģis, kas nofraktēts uz noteiktu laiku vai reisu, vai pamatojoties uz fraktēšanas līgumu. Ekspluatēti kuģi ir īpašumā esoši kuģi vai kuģi, kas nofraktēti uz berbouta līguma pamata. Šī procentuālā attiecība var sasniegt 90 %, ja visi nofraktētie kuģi kuģo ar Kopienas karogu vai ja tos pilnībā pārvalda (gan apkalpi, gan tehniskā ziņā) no ES/EEZ teritorijas. Pēc pievienošanās sistēmai fraktētājs drīkst palielināt iepriekš norādīto maksimālo kopējās nofraktētās neto tonnāžas procentuālo attiecību, ja šā pārsnieguma ilgums nepārsniedz trīs secīgus taksācijas periodus.” |
| --- | --- |

(18)

Kuģniecības ģenerālsekretārs 2012. gada 6. janvārī izdeva iekšējos noteikumus par tiesībām piemērot Maltas tonnāžas nodokļa shēmu (turpmāk “2012. gada noteikumi par iekšējo procedūru”) (21). Tajos ir ietverti ierobežojumi attiecībā uz fraktēšanu uz noteiktu laiku un līdzīgām darbībām, kas izteikti procentos no flotes kopējās tonnāžas. Tā pati iekšējā procedūra ļauj piemērot atkāpes laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus:

21

“Pievienojoties tonnāžas nodokļa shēmai, atbilstīgā fraktētāja un jebkuras citas organizācijas, kas ir daļa no tās pašas grupas, nofraktēto un tonnāžas nodokļa shēmā iekļauto kuģu kopējā neto tonnāža nepārsniedz 80 % no visu nofraktēto un ekspluatēto kuģu kopējās neto tonnāžas. Nofraktēts kuģis ir kuģis, kas nofraktēts uz noteiktu laiku vai reisu, vai pamatojoties uz fraktēšanas līgumu. Ekspluatēti kuģi ir īpašumā esoši kuģi vai kuģi, kas nofraktēti uz berbouta līguma pamata. Šī procentuālā attiecība var sasniegt 90 %, ja visi nofraktētie kuģi kuģo ar Kopienas karogu vai ja tos pilnībā pārvalda (gan apkalpi, gan tehniskā ziņā) no ES/EEZ teritorijas. Pēc pievienošanās sistēmai fraktētājs drīkst palielināt iepriekš norādīto maksimālo kopējās nofraktētās neto tonnāžas procentuālo attiecību, ja šā pārsnieguma ilgums nepārsniedz trīs secīgus taksācijas periodus.”

2.1.2.3.   Papildu ieņēmumi

| (19) | Saistībā ar kravas un pasažieru pārvadājumiem 2012. gada noteikumos par iekšējo procedūru ir sniegti daži skaidrojumi par to, kuras “papildu darbības” Maltas iestādes parasti uzskatītu par tādām, kas atbilst “kuģošanas darbību” definīcijas tvērumam. Ir precizēts, ka vispār “tonnāžas nodokļa shēma ir jāpiemēro visām darbībām, kas būtībā ir saistītas ar kuģa ekspluatācijas pakalpojumu, kuru sniedz, ekspluatējot atbilstīgus kuģus, un kas veido šāda pakalpojuma parastu daļu”. Jo īpaši šajā sakarā ir norādītas šādas darbības:






  a) | attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem pa jūru (kruīza kuģi) – visas viesnīcu, ēdināšanas, izklaides un mazumtirdzniecības darbības uz atbilstīga kuģa, ja šos pakalpojumus veic kā papildu darbības, papildinot ar šo kuģi veiktu darbību, proti, pasažieru pārvadāšanu pa jūru, un ja tos visus patērē vai izmanto uz šā kuģa klāja; |
| --- | --- | --- |

(19)

Saistībā ar kravas un pasažieru pārvadājumiem 2012. gada noteikumos par iekšējo procedūru ir sniegti daži skaidrojumi par to, kuras “papildu darbības” Maltas iestādes parasti uzskatītu par tādām, kas atbilst “kuģošanas darbību” definīcijas tvērumam. Ir precizēts, ka vispār “tonnāžas nodokļa shēma ir jāpiemēro visām darbībām, kas būtībā ir saistītas ar kuģa ekspluatācijas pakalpojumu, kuru sniedz, ekspluatējot atbilstīgus kuģus, un kas veido šāda pakalpojuma parastu daļu”. Jo īpaši šajā sakarā ir norādītas šādas darbības:

a)

attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem pa jūru (kruīza kuģi) – visas viesnīcu, ēdināšanas, izklaides un mazumtirdzniecības darbības uz atbilstīga kuģa, ja šos pakalpojumus veic kā papildu darbības, papildinot ar šo kuģi veiktu darbību, proti, pasažieru pārvadāšanu pa jūru, un ja tos visus patērē vai izmanto uz šā kuģa klāja;

| b) | biroja telpu ekspluatēšana saistībā ar kuģošanas darbībām, kurām piemēro tonnāžas nodokli; |
| --- | --- |

b)

biroja telpu ekspluatēšana saistībā ar kuģošanas darbībām, kurām piemēro tonnāžas nodokli;

| c) | biļešu pārdošanas telpu un pasažieru termināļu ekspluatēšana saistībā ar kuģošanas darbībām, kurām piemēro tonnāžas nodokli (22); |
| --- | --- |

c)

biļešu pārdošanas telpu un pasažieru termināļu ekspluatēšana saistībā ar kuģošanas darbībām, kurām piemēro tonnāžas nodokli (22);

22

| d) | ekskursiju nodrošināšana tāda atbilstīga kuģa pasažieriem, kuru ekspluatē uzņēmums un uz kura katru pasažiera kajīti izmanto vienīgi šis pasažieris; |
| --- | --- |

d)

ekskursiju nodrošināšana tāda atbilstīga kuģa pasažieriem, kuru ekspluatē uzņēmums un uz kura katru pasažiera kajīti izmanto vienīgi šis pasažieris;

| e) | jebkuri procenti vai līdzīga peļņa no apgrozāmā kapitāla, ja šādus procentus/peļņu izmanto, lai finansētu licencētas kuģniecības organizācijas darbību vai tās kuģošanas darbības un/vai lai iegādātos un uzturētu kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

e)

jebkuri procenti vai līdzīga peļņa no apgrozāmā kapitāla, ja šādus procentus/peļņu izmanto, lai finansētu licencētas kuģniecības organizācijas darbību vai tās kuģošanas darbības un/vai lai iegādātos un uzturētu kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli.

| (20) | Kā paskaidroja Maltas iestādes, 19. apsvēruma a) apakšpunktā norādītā darbība un jo īpaši patērēšana vai izmantošana uz kuģa ir interpretēta tā, lai aptvertu visus ieņēmumus no precēm un pakalpojumiem, kas pārdoti pasažieriem, kuri joprojām saglabā kabīni uz klāja, ja vien kuģa ieņēmumus galvenokārt rada tradicionālie kuģošanas ieņēmumi. |
| --- | --- |

(20)

Kā paskaidroja Maltas iestādes, 19. apsvēruma a) apakšpunktā norādītā darbība un jo īpaši patērēšana vai izmantošana uz kuģa ir interpretēta tā, lai aptvertu visus ieņēmumus no precēm un pakalpojumiem, kas pārdoti pasažieriem, kuri joprojām saglabā kabīni uz klāja, ja vien kuģa ieņēmumus galvenokārt rada tradicionālie kuģošanas ieņēmumi.

2.1.3.   Tonnāžas nodokļa līmenis

Tonnāžas nodokļa līmenis

| (21) | Malta iekasē gada tonnāžas nodokli kā vienreizēju maksājumu (23):

  1. tabula








  Neto tonnāžas kuģis (neto tonnas (NT)) | Gada tonnāžas nodoklis |
| --- | --- | --- |
| 0 | 2 500 | 1 000 EUR |
| 2 500 | 8 000 | 1 000 EUR plus 40 centi par katru NT, pārsniedzot 2 500 NT |
| 8 000 | 10 000 | 3 200 EUR plus 19 centi par katru NT, pārsniedzot 8 000 NT |
| 10 000 | 15 000 | 3 580 EUR plus 14 centi par katru NT, pārsniedzot 10 000 NT |
| 15 000 | 20 000 | 4 280 EUR plus 12 centi par katru NT, pārsniedzot 15 000 NT |
| 20 000 | 30 000 | 4 880 EUR plus 9 centi par katru NT, pārsniedzot 20 000 NT |
| 30 000 | 50 000 | 5 780 EUR plus 7 centi par katru NT, pārsniedzot 30 000 NT |
| Virs 50 000 | 7 180 EUR plus 5 centi par katru NT, pārsniedzot 50 000 NT |

(21)

Malta iekasē gada tonnāžas nodokli kā vienreizēju maksājumu (23):

23

1. tabula

1. tabula

Neto tonnāžas kuģis (neto tonnas (NT))

Gada tonnāžas nodoklis

0

2 500

1 000 EUR

2 500

8 000

1 000 EUR plus 40 centi par katru NT, pārsniedzot 2 500 NT

8 000

10 000

3 200 EUR plus 19 centi par katru NT, pārsniedzot 8 000 NT

10 000

15 000

3 580 EUR plus 14 centi par katru NT, pārsniedzot 10 000 NT

15 000

20 000

4 280 EUR plus 12 centi par katru NT, pārsniedzot 15 000 NT

20 000

30 000

4 880 EUR plus 9 centi par katru NT, pārsniedzot 20 000 NT

30 000

50 000

5 780 EUR plus 7 centi par katru NT, pārsniedzot 30 000 NT

Virs 50 000

7 180 EUR plus 5 centi par katru NT, pārsniedzot 50 000 NT

| (22) | Standarta likmi pielāgo atkarībā no kuģa vecuma. Standarta likmi piemēro tikai 10–15 gadus veciem kuģiem. Kuģiem, kas vecāki par 15 gadiem, piemēro papildu nodokli maksimāli 50 % apmērā. Kuģiem, kuru vecums ir 0–5 gadi, piemēro nodokļa samazinājumu 30 % apmērā, bet 5–10 gadus veciem kuģiem – 15 % apmērā (24). |
| --- | --- |

(22)

Standarta likmi pielāgo atkarībā no kuģa vecuma. Standarta likmi piemēro tikai 10–15 gadus veciem kuģiem. Kuģiem, kas vecāki par 15 gadiem, piemēro papildu nodokli maksimāli 50 % apmērā. Kuģiem, kuru vecums ir 0–5 gadi, piemēro nodokļa samazinājumu 30 % apmērā, bet 5–10 gadus veciem kuģiem – 15 % apmērā (24).

24

| (23) | Tirdzniecības kuģu likuma pirmajā grafikā ir noteikts, ka “apstākļos, kurus ministrs uzskata par piemērotiem, viņš var atbrīvot jebkuru kuģi vai kuģu klasi no visiem vai dažiem maksājumiem, kas jāveic saskaņā ar šiem noteikumiem”. |
| --- | --- |

(23)

Tirdzniecības kuģu likuma pirmajā grafikā ir noteikts, ka “apstākļos, kurus ministrs uzskata par piemērotiem, viņš var atbrīvot jebkuru kuģi vai kuģu klasi no visiem vai dažiem maksājumiem, kas jāveic saskaņā ar šiem noteikumiem”.

2.1.4.   Prasība par saikni ar karoga valsti

Prasība par saikni ar karoga valsti

| (24) | Saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 2. punktu kuģi, kas kuģo ar karogu, kurš nav Kopienas karogs, var atzīt par “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”, ja: (25)







  a) | vismaz 60 % no kopējās tonnāžas, kas pieder licencētai kuģniecības organizācijai vai kuru tā pārvalda vai ekspluatē, ir ar Kopienas karogu; vai |
| --- | --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 2. punktu kuģi, kas kuģo ar karogu, kurš nav Kopienas karogs, var atzīt par “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”, ja: (25)

25

a)

vismaz 60 % no kopējās tonnāžas, kas pieder licencētai kuģniecības organizācijai vai kuru tā pārvalda vai ekspluatē, ir ar Kopienas karogu; vai

| b) | licencētas kuģniecības organizācijas kopējās tonnāžas ar Kopienas karogu procentuālā daļa uzreiz pēc tam, kad kuģniecības organizācija sāk ekspluatēt minēto kuģi, nav mazāka kā kuģniecības organizācijas kopējās tonnāžas ar Kopienas kuģi procentuālā daļa atsauces dienā (26) vai – kuģu pārvaldnieku gadījumā – vienu gadu pēc dienas, kad kuģa pārvaldnieks sāka savu uzņēmējdarbību (ja tas ir vēlāk nekā atsauces diena); vai |
| --- | --- |

b)

licencētas kuģniecības organizācijas kopējās tonnāžas ar Kopienas karogu procentuālā daļa uzreiz pēc tam, kad kuģniecības organizācija sāk ekspluatēt minēto kuģi, nav mazāka kā kuģniecības organizācijas kopējās tonnāžas ar Kopienas kuģi procentuālā daļa atsauces dienā (26) vai – kuģu pārvaldnieku gadījumā – vienu gadu pēc dienas, kad kuģa pārvaldnieks sāka savu uzņēmējdarbību (ja tas ir vēlāk nekā atsauces diena); vai

26

| c) | atbalsta saņēmēja uzņēmuma tonnāžas ar Kopienas karogu procentuālā daļa nav samazinājusies trijos gados vai mazākā laikposmā, kurā pastāvēja tonnāžas nodokļa maksātājs. |
| --- | --- |

c)

atbalsta saņēmēja uzņēmuma tonnāžas ar Kopienas karogu procentuālā daļa nav samazinājusies trijos gados vai mazākā laikposmā, kurā pastāvēja tonnāžas nodokļa maksātājs.

| (25) | Ja b) vai c) apakšpunktā definētās prasības nav izpildītas, kuģis, kas kuģo ar karogu, kurš nav Kopienas karogs, tomēr var pievienoties tonnāžas nodokļa shēmai, ja atbalsta saņēmējs apņemas palielināt vai vismaz saglabāt tādu tonnāžas ar kādas ES dalībvalsts karogu procentuālo daļu, kāda tika ekspluatēta ar šādiem karogiem atsauces dienā. |
| --- | --- |

(25)

Ja b) vai c) apakšpunktā definētās prasības nav izpildītas, kuģis, kas kuģo ar karogu, kurš nav Kopienas karogs, tomēr var pievienoties tonnāžas nodokļa shēmai, ja atbalsta saņēmējs apņemas palielināt vai vismaz saglabāt tādu tonnāžas ar kādas ES dalībvalsts karogu procentuālo daļu, kāda tika ekspluatēta ar šādiem karogiem atsauces dienā.

2.1.5.   Ierobežojošie pasākumi

Ierobežojošie pasākumi

| (26) | Maltas nodokļu tiesību aktu vispārīgie noteikumi par ļaunprātīgu izmantošanu, kas nosaka, ka nav jāievēro shēmas, kas paredzētas mākslīgai nodokļa summas samazināšanai, attiecas arī uz tonnāžas nodokļa shēmu (27). |
| --- | --- |

(26)

Maltas nodokļu tiesību aktu vispārīgie noteikumi par ļaunprātīgu izmantošanu, kas nosaka, ka nav jāievēro shēmas, kas paredzētas mākslīgai nodokļa summas samazināšanai, attiecas arī uz tonnāžas nodokļa shēmu (27).

27

| (27) | Pāreju no tonnāžas nodokļa shēmas uz vispārīgo uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu, lai optimizētu maksājamos nodokļus, ierobežo tas, ka lēmums atteikties no tonnāžas nodokļa shēmas ir negrozāms (28). |
| --- | --- |

(27)

Pāreju no tonnāžas nodokļa shēmas uz vispārīgo uzņēmuma ienākuma nodokļa sistēmu, lai optimizētu maksājamos nodokļus, ierobežo tas, ka lēmums atteikties no tonnāžas nodokļa shēmas ir negrozāms (28).

28

| (28) | Par katru gadu, kurā piemēro tonnāžas nodokli, ir jāved atsevišķa uzskaite, kurā skaidri jānošķir kuģniecības organizācijas maksājumi un ieņēmumi saistībā ar kuģošanas darbībām un ieņēmumi no jebkādas citas uzņēmējdarbības (29). |
| --- | --- |

(28)

Par katru gadu, kurā piemēro tonnāžas nodokli, ir jāved atsevišķa uzskaite, kurā skaidri jānošķir kuģniecības organizācijas maksājumi un ieņēmumi saistībā ar kuģošanas darbībām un ieņēmumi no jebkādas citas uzņēmējdarbības (29).

29

2.1.6.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā

Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā

| (29) | Kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana un līdzīgas darbības, neapliek ar nodokli (30). Šim atbrīvojumam nav ierobežojumu. |
| --- | --- |

(29)

Kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana un līdzīgas darbības, neapliek ar nodokli (30). Šim atbrīvojumam nav ierobežojumu.

30

2.1.7.   Atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

| (30) | Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka “nekādi citi nodokļi saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli netiek iekasēti vai nav jāmaksā par ienākumiem, ja šie ienākumi ir gūti no licencētas kuģniecības organizācijas kuģošanas darbībām”, ja vien kuģniecības organizācija ir pienācīgi veikusi visus attiecīgos maksājumus un samaksājusi visus nodokļus. Šo atbrīvojumu no nodokļa piemēro visā īpašumtiesību ķēdē (31). |
| --- | --- |

(30)

Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka “nekādi citi nodokļi saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli netiek iekasēti vai nav jāmaksā par ienākumiem, ja šie ienākumi ir gūti no licencētas kuģniecības organizācijas kuģošanas darbībām”, ja vien kuģniecības organizācija ir pienācīgi veikusi visus attiecīgos maksājumus un samaksājusi visus nodokļus. Šo atbrīvojumu no nodokļa piemēro visā īpašumtiesību ķēdē (31).

31

| (31) | Saistībā ar vispārīgo ienākuma nodokļa sistēmu uz akcionāru dividendēm attiecas Likuma par ienākuma nodokli 68. pants, kurā noteikts šādi:

  “68. pants. 1. punkts. a) nevienai personai, kas nav Maltas rezidents, vai nevienai personai, kas ir Maltas rezidents un kas saņem dividendi no peļņas kādā no kontiem, ko apliek ar nodokļiem, izņemot galīgo nodokļu kontu, nav pienākums atklāt šādas dividendes esību nevienā deklarācijā, kas iesniegta saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli noteikumiem;






  b) | nevienai personai nepiemēro papildu nodokli saskaņā ar šo likumu attiecībā uz a) apakšpunktā definētajiem ienākumiem; |
| --- | --- | --- |

(31)

Saistībā ar vispārīgo ienākuma nodokļa sistēmu uz akcionāru dividendēm attiecas Likuma par ienākuma nodokli 68. pants, kurā noteikts šādi:

“68. pants. 1. punkts. a) nevienai personai, kas nav Maltas rezidents, vai nevienai personai, kas ir Maltas rezidents un kas saņem dividendi no peļņas kādā no kontiem, ko apliek ar nodokļiem, izņemot galīgo nodokļu kontu, nav pienākums atklāt šādas dividendes esību nevienā deklarācijā, kas iesniegta saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli noteikumiem;

b)

nevienai personai nepiemēro papildu nodokli saskaņā ar šo likumu attiecībā uz a) apakšpunktā definētajiem ienākumiem;

| c) | dividendēm no peļņas galīgajā nodokļu kontā nepiemēro papildu nodokli un tās neveido daļu no personas apliekamajiem ienākumiem, un neviena persona nevar pieprasīt kredītu vai atmaksu saistībā ar jebkuru nodokli, kas ir tieši vai netieši samaksāts no šādas peļņas (..).” |
| --- | --- |

c)

dividendēm no peļņas galīgajā nodokļu kontā nepiemēro papildu nodokli un tās neveido daļu no personas apliekamajiem ienākumiem, un neviena persona nevar pieprasīt kredītu vai atmaksu saistībā ar jebkuru nodokli, kas ir tieši vai netieši samaksāts no šādas peļņas (..).”

| (32) | Likuma par ienākuma nodokli 68. panta praktiskā ietekme ir tāda, ka peļņai, kas izmaksāta kā dividendes, nepiemēro papildu nodokli akcionāru līmenī. Jānorāda, ka nav arī noteikts pienākums saņēmējiem atklāt šādas dividendes. |
| --- | --- |

(32)

Likuma par ienākuma nodokli 68. panta praktiskā ietekme ir tāda, ka peļņai, kas izmaksāta kā dividendes, nepiemēro papildu nodokli akcionāru līmenī. Jānorāda, ka nav arī noteikts pienākums saņēmējiem atklāt šādas dividendes.

2.1.8.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

| (33) | Organizācijas ar pašu kapitāla līdzdalību kuģniecības organizācijās un akcionāri nemaksā ienākuma nodokli no kapitāla pieauguma, ko rada šīs pašu kapitāla līdzdalības nodošana, ja uzņēmums, kurā ir šī pašu kapitāla līdzdalība, veic tikai kuģošanas darbības (32). Šo atbrīvojumu piemēro visā īpašumtiesību ķēdē (33). |
| --- | --- |

(33)

Organizācijas ar pašu kapitāla līdzdalību kuģniecības organizācijās un akcionāri nemaksā ienākuma nodokli no kapitāla pieauguma, ko rada šīs pašu kapitāla līdzdalības nodošana, ja uzņēmums, kurā ir šī pašu kapitāla līdzdalība, veic tikai kuģošanas darbības (32). Šo atbrīvojumu piemēro visā īpašumtiesību ķēdē (33).

32

33

| (34) | Likumā par ienākuma nodokli ir noteikts, ka ir jāpiemēro nodoklis noteiktam kapitāla pieaugumam. Tas ir izsmeļoši izklāstīts Likuma par ienākuma nodokli 5. panta 1. punktā un būtībā attiecas uz kapitāla pieaugumu no darījumiem ar nekustamo īpašumu, vērtspapīriem un partnerībām. Ar nodokli apliekamais kapitāla pieaugums summējas ar citiem nodokļu maksātāju ienākumiem, un uzņēmumu gadījumā tam piemēro fiksētu nodokļa likmi 35 % apmērā. |
| --- | --- |

(34)

Likumā par ienākuma nodokli ir noteikts, ka ir jāpiemēro nodoklis noteiktam kapitāla pieaugumam. Tas ir izsmeļoši izklāstīts Likuma par ienākuma nodokli 5. panta 1. punktā un būtībā attiecas uz kapitāla pieaugumu no darījumiem ar nekustamo īpašumu, vērtspapīriem un partnerībām. Ar nodokli apliekamais kapitāla pieaugums summējas ar citiem nodokļu maksātāju ienākumiem, un uzņēmumu gadījumā tam piemēro fiksētu nodokļa likmi 35 % apmērā.

| (35) | Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā ir noteikts atbrīvojums no nodokļa personām, kas nav Maltas rezidenti. Konkrēti, kapitāla pieaugums vai peļņa, ko uzkrājusi persona vai kas ir radusies personai, kura nav Maltas rezidents, no tāda uzņēmuma akciju vai vērtspapīru nodošanas, kas nav īpašumu uzņēmums, ir atbrīvota no nodokļa, ja kapitāla pieauguma faktiskais īpašnieks ir persona, kura nav Maltas rezidents, un ja šī persona nepieder un to nekontrolē persona vai personas, kas parasti ir Maltas rezidenti. |
| --- | --- |

(35)

Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā ir noteikts atbrīvojums no nodokļa personām, kas nav Maltas rezidenti. Konkrēti, kapitāla pieaugums vai peļņa, ko uzkrājusi persona vai kas ir radusies personai, kura nav Maltas rezidents, no tāda uzņēmuma akciju vai vērtspapīru nodošanas, kas nav īpašumu uzņēmums, ir atbrīvota no nodokļa, ja kapitāla pieauguma faktiskais īpašnieks ir persona, kura nav Maltas rezidents, un ja šī persona nepieder un to nekontrolē persona vai personas, kas parasti ir Maltas rezidenti.

2.1.9.   Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

| (36) | Tirdzniecības kuģu likumā ir noteikts, ka papildus Maltā vai ar kādas citas valsts karogu reģistrēta kuģa vai kuģu īpašumtiesībām, ekspluatācijai, administrēšanai un pārvaldībai, kā arī visu papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšanai saistībā ar to (34) organizācija kvalificējas kā kuģniecības organizācija, ja tās galvenais mērķis ir – un ja ir saņemta Kuģošanas ģenerāldirektorāta izsniegta licence – “kapitāla iegūšana no aizdevumiem, garantiju sniegšanas vai vērtspapīru emisijas pašai kuģniecības organizācijai vai citām kuģniecības organizācijām tajā pašā grupā” (35) vai “šādu citu darbību veikšana jūrniecības nozarē, kuras ministrs pēc iestādes ieteikuma ik pa laikam var definēt noteikumos kā atbilstīgas iepriekš minētajam nolūkam” (36). |
| --- | --- |

(36)

Tirdzniecības kuģu likumā ir noteikts, ka papildus Maltā vai ar kādas citas valsts karogu reģistrēta kuģa vai kuģu īpašumtiesībām, ekspluatācijai, administrēšanai un pārvaldībai, kā arī visu papildu finanšu, drošības un komerciālo darbību veikšanai saistībā ar to (34) organizācija kvalificējas kā kuģniecības organizācija, ja tās galvenais mērķis ir – un ja ir saņemta Kuģošanas ģenerāldirektorāta izsniegta licence – “kapitāla iegūšana no aizdevumiem, garantiju sniegšanas vai vērtspapīru emisijas pašai kuģniecības organizācijai vai citām kuģniecības organizācijām tajā pašā grupā” (35) vai “šādu citu darbību veikšana jūrniecības nozarē, kuras ministrs pēc iestādes ieteikuma ik pa laikam var definēt noteikumos kā atbilstīgas iepriekš minētajam nolūkam” (36).

34

35

36

| (37) | Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā ir noteikts, ka Likumā par ienākuma nodokli paredzētie nodokļi nav jāmaksā no procentiem vai citiem ienākumiem saistībā ar licencētu kuģniecības organizāciju darbību finansēšanu, kā noteikts Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā, vai tāda kuģa finansēšanu, kam piemēro tonnāžas nodokli. Saskaņā ar minēto noteikumu šo atbrīvojumu piemēro vienīgi licencētām bankām, kredītiestādēm vai finanšu iestādēm, kas ir Maltas rezidenti, un to piešķir vienīgi pēc kompetento iestāžu skaidra pieprasījuma. |
| --- | --- |

(37)

Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā ir noteikts, ka Likumā par ienākuma nodokli paredzētie nodokļi nav jāmaksā no procentiem vai citiem ienākumiem saistībā ar licencētu kuģniecības organizāciju darbību finansēšanu, kā noteikts Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā, vai tāda kuģa finansēšanu, kam piemēro tonnāžas nodokli. Saskaņā ar minēto noteikumu šo atbrīvojumu piemēro vienīgi licencētām bankām, kredītiestādēm vai finanšu iestādēm, kas ir Maltas rezidenti, un to piešķir vienīgi pēc kompetento iestāžu skaidra pieprasījuma.

| (38) | Tāpēc aizdevumiem un garantijām, ko finanšu iestādes izsniegušas kuģu īpašniekiem, kā arī kuģu ekspluatantiem, pārvaldniekiem vai administratoriem, var piemērot atbrīvojumu no ienākuma nodokļa, kuru saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli iekasē no peļņas, kas gūta no attiecīgajām darbībām (37). |
| --- | --- |

(38)

Tāpēc aizdevumiem un garantijām, ko finanšu iestādes izsniegušas kuģu īpašniekiem, kā arī kuģu ekspluatantiem, pārvaldniekiem vai administratoriem, var piemērot atbrīvojumu no ienākuma nodokļa, kuru saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli iekasē no peļņas, kas gūta no attiecīgajām darbībām (37).

37

| (39) | Maltas iestādes apstiprināja, ka kopš Maltas iestāšanās Eiropas Savienībā licences tika piešķirtas vienīgi tām organizācijām, kas nodarbojās ar kuģa vai kuģu īpašumtiesībām, ekspluatēšanu (ar frakta līgumu vai bez tā), administrēšanu un pārvaldību, un neviena banka, kredītiestāde vai finanšu iestāde Tirdzniecības kuģu līguma 84.Z panta 1. punkta izpratnē pati nav guvusi šādu labumu. |
| --- | --- |

(39)

Maltas iestādes apstiprināja, ka kopš Maltas iestāšanās Eiropas Savienībā licences tika piešķirtas vienīgi tām organizācijām, kas nodarbojās ar kuģa vai kuģu īpašumtiesībām, ekspluatēšanu (ar frakta līgumu vai bez tā), administrēšanu un pārvaldību, un neviena banka, kredītiestāde vai finanšu iestāde Tirdzniecības kuģu līguma 84.Z panta 1. punkta izpratnē pati nav guvusi šādu labumu.

2.1.10.   Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem

Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem

| (40) | Likums par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem (38), attiecas uz tirgojamu vērtspapīru, nekustamā īpašuma, izsoļu un apdrošināšanas polišu pārvedumiem. Tirgojami vērtspapīri ir definēti kā “līdzdalība jebkura uzņēmuma akciju kapitālā un dokumenti par to pašu uzņēmumu” (39). |
| --- | --- |

(40)

Likums par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem (38), attiecas uz tirgojamu vērtspapīru, nekustamā īpašuma, izsoļu un apdrošināšanas polišu pārvedumiem. Tirgojami vērtspapīri ir definēti kā “līdzdalība jebkura uzņēmuma akciju kapitālā un dokumenti par to pašu uzņēmumu” (39).

38

39

| (41) | Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem (40) ir teikts, ka nodevas nav jāmaksā par i) kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, reģistrāciju saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu; ii) licencētas kuģniecības organizācijas vērtspapīru vai procentu piešķiršanu vai sadalīšanu; iii) licencētas kuģniecības organizācijas vērtspapīru iegādi, pārvedumu vai piešķiršanu vai procentu piešķiršanu; iv) kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, pārdošanu vai nodošanu; v) ķīlas vai citas maksas par jebkādu kuģi vai kuģniecības organizāciju reģistrāciju, nodošanu vai izpildi; vi) jebkādu tiesību un procentu piešķiršanu vai saistību uzņemšanos attiecībā uz jebkādu kuģi. |
| --- | --- |

(41)

Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem (40) ir teikts, ka nodevas nav jāmaksā par i) kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, reģistrāciju saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu; ii) licencētas kuģniecības organizācijas vērtspapīru vai procentu piešķiršanu vai sadalīšanu; iii) licencētas kuģniecības organizācijas vērtspapīru iegādi, pārvedumu vai piešķiršanu vai procentu piešķiršanu; iv) kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, pārdošanu vai nodošanu; v) ķīlas vai citas maksas par jebkādu kuģi vai kuģniecības organizāciju reģistrāciju, nodošanu vai izpildi; vi) jebkādu tiesību un procentu piešķiršanu vai saistību uzņemšanos attiecībā uz jebkādu kuģi.

40

| (42) | Saskaņā ar Likumu par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem (41), no darījumiem ar vērtspapīriem iekasē nodevu 2 EUR apmērā no katriem 100 EUR atlīdzības summas vai vērtības vai no tirgojamā vērtspapīra reālās vērtības – atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Likumu par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem (41), no darījumiem ar vērtspapīriem iekasē nodevu 2 EUR apmērā no katriem 100 EUR atlīdzības summas vai vērtības vai no tirgojamā vērtspapīra reālās vērtības – atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka.

41

| (43) | Tomēr nodevu neiekasē no darījumiem ar tāda uzņēmuma vērtspapīriem, kurā vairāk nekā puse no parasto akciju kapitāla, balsstiesībām un peļņas tiesībām pieder personām, kas nav Maltas rezidenti un kas nepieder Maltas rezidentiem vai neatrodas to tiešā vai netiešā kontrolē, ja uzņēmuma uzņēmējdarbība lielākoties noris ārpus Maltas (42). |
| --- | --- |

(43)

Tomēr nodevu neiekasē no darījumiem ar tāda uzņēmuma vērtspapīriem, kurā vairāk nekā puse no parasto akciju kapitāla, balsstiesībām un peļņas tiesībām pieder personām, kas nav Maltas rezidenti un kas nepieder Maltas rezidentiem vai neatrodas to tiešā vai netiešā kontrolē, ja uzņēmuma uzņēmējdarbība lielākoties noris ārpus Maltas (42).

42

| (44) | No maksājumiem kopumā ir atbrīvoti arī grupas iekšējie darījumi saistībā ar grupas pārstrukturēšanas uzdevumiem (43). Ir arī daudzi citi atbrīvojumi galvenokārt attiecībā uz dažādām juridiskām personām ar būtisku starptautisku līdzdalību, kā arī citos gadījumos, piemēram, attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu struktūrām. |
| --- | --- |

(44)

No maksājumiem kopumā ir atbrīvoti arī grupas iekšējie darījumi saistībā ar grupas pārstrukturēšanas uzdevumiem (43). Ir arī daudzi citi atbrīvojumi galvenokārt attiecībā uz dažādām juridiskām personām ar būtisku starptautisku līdzdalību, kā arī citos gadījumos, piemēram, attiecībā uz kolektīvo ieguldījumu struktūrām.

43

3.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (45) | Lēmumā sākt procedūru tika paustas šaubas par 2.1. līdz 2.8. iedaļā izklāstīto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu un jo īpaši par to atbilstību Jūras transporta pamatnostādnēm (44). |
| --- | --- |

(45)

Lēmumā sākt procedūru tika paustas šaubas par 2.1. līdz 2.8. iedaļā izklāstīto pasākumu saderību ar iekšējo tirgu un jo īpaši par to atbilstību Jūras transporta pamatnostādnēm (44).

44

| (46) | Saistībā ar tonnāžas nodokļa piemērošanas pasākumiem Komisija apšaubīja šādus aspektus:






  a) | Jūras transporta pamatnostādnes ierobežo tonnāžas nodokļa piemērošanu kuģiem, kurus izmanto jūras pārvadājumiem, kas definēti kā “kravu un pasažieru pārvadājumi pa jūru” (45). Tomēr nešķita, ka šī definīcija bija ietverta Tirdzniecības kuģu likumā. Turklāt Maltas shēma dod ministram rīcības brīvību atkāpties no Tirdzniecības kuģu likumā noteiktajām plašajām prasībām. Komisija uzskatīja, ka peļņai, ko gūst kuģi, kuri neveic jūras pārvadājumus, nedrīkst piemērot tonnāžas nodokli. Šajā saistībā Komisija konstatēja, ka zvejas kuģi, pontonlaivas, baržas, jahtas, kruīza kuģi un naftas platformas, šķiet, bija atbilstīgi Maltas tonnāžas nodokļa shēmai, taču Komisija apšaubīja to, ka tas bija pamatoti. |
| --- | --- | --- |

(46)

Saistībā ar tonnāžas nodokļa piemērošanas pasākumiem Komisija apšaubīja šādus aspektus:

a)

Jūras transporta pamatnostādnes ierobežo tonnāžas nodokļa piemērošanu kuģiem, kurus izmanto jūras pārvadājumiem, kas definēti kā “kravu un pasažieru pārvadājumi pa jūru” (45). Tomēr nešķita, ka šī definīcija bija ietverta Tirdzniecības kuģu likumā. Turklāt Maltas shēma dod ministram rīcības brīvību atkāpties no Tirdzniecības kuģu likumā noteiktajām plašajām prasībām. Komisija uzskatīja, ka peļņai, ko gūst kuģi, kuri neveic jūras pārvadājumus, nedrīkst piemērot tonnāžas nodokli. Šajā saistībā Komisija konstatēja, ka zvejas kuģi, pontonlaivas, baržas, jahtas, kruīza kuģi un naftas platformas, šķiet, bija atbilstīgi Maltas tonnāžas nodokļa shēmai, taču Komisija apšaubīja to, ka tas bija pamatoti.

45

| b) | Tas, ka nebija skaidru noteikumu attiecībā uz palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem, velkoņiem un bagariem, radīja Komisijai papildu bažas par to, vai ir nodrošināta atbilstība Jūras transporta pamatnostādņu noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Tas, ka nebija skaidru noteikumu attiecībā uz palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem, velkoņiem un bagariem, radīja Komisijai papildu bažas par to, vai ir nodrošināta atbilstība Jūras transporta pamatnostādņu noteikumiem.

| c) | Attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu pārdošana, Komisija apšauba to, vai atbrīvotie darījumi bija ierobežoti tā, ka attiecās vienīgi uz kuģiem, kurus iegādājās un pārdeva kuģniecības organizācijas, kamēr tām piemēroja tonnāžas nodokļa shēmu. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu pārdošana, Komisija apšauba to, vai atbrīvotie darījumi bija ierobežoti tā, ka attiecās vienīgi uz kuģiem, kurus iegādājās un pārdeva kuģniecības organizācijas, kamēr tām piemēroja tonnāžas nodokļa shēmu.

| d) | Komisija uzskatīja, ka tādēļ, ka nav skaidri noteiktu ierobežojumu par papildu darbību atbilstību, var rasties situācija, kad tiek piešķirts nesaderīgs atbalsts, jo īpaši tad, ja konkrētas preces pārdod uz kruīza kuģiem. |
| --- | --- |

d)

Komisija uzskatīja, ka tādēļ, ka nav skaidri noteiktu ierobežojumu par papildu darbību atbilstību, var rasties situācija, kad tiek piešķirts nesaderīgs atbalsts, jo īpaši tad, ja konkrētas preces pārdod uz kruīza kuģiem.

| e) | Attiecībā uz kuģiem, kuru darbības nepārprotami ir atbilstīgas, Komisija uzskatīja, ka nodokļa atvieglojumus nedrīkst piemērot visiem tirgus dalībniekiem, kas kaut kādā veidā ir saistīti ar šiem kuģiem. Kuģu iznomātāji, kas paši neveic nekādas jūras pārvadājumu darbības, nedrīkst gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. Turklāt Komisija apšaubīja uzņēmumu, kas fraktē kuģus uz noteiktu laiku, un līdzīgu uzņēmumu neierobežotās tiesības gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. |
| --- | --- |

e)

Attiecībā uz kuģiem, kuru darbības nepārprotami ir atbilstīgas, Komisija uzskatīja, ka nodokļa atvieglojumus nedrīkst piemērot visiem tirgus dalībniekiem, kas kaut kādā veidā ir saistīti ar šiem kuģiem. Kuģu iznomātāji, kas paši neveic nekādas jūras pārvadājumu darbības, nedrīkst gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. Turklāt Komisija apšaubīja uzņēmumu, kas fraktē kuģus uz noteiktu laiku, un līdzīgu uzņēmumu neierobežotās tiesības gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas.

| f) | Komisija pauda šaubas, vai visos gadījumos nodokļa līmenis atbilda tam, ko Komisija bija iepriekš apstiprinājusi attiecībā uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

f)

Komisija pauda šaubas, vai visos gadījumos nodokļa līmenis atbilda tam, ko Komisija bija iepriekš apstiprinājusi attiecībā uz citām dalībvalstīm.

| g) | Komisija pauda šaubas, vai prasības par saikni ar karoga valsti un ierobežojošie pasākumi bija piemēroti. |
| --- | --- |

g)

Komisija pauda šaubas, vai prasības par saikni ar karoga valsti un ierobežojošie pasākumi bija piemēroti.

| h) | Komisija apšaubīja nodokļa piemērošanu dividendēm no akcijām kuģniecības uzņēmumos. |
| --- | --- |

h)

Komisija apšaubīja nodokļa piemērošanu dividendēm no akcijām kuģniecības uzņēmumos.

| i) | Komisija arī apšaubīja, vai nodokļa atbrīvojuma piemērošana kapitāla pieaugumam, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, ir saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

i)

Komisija arī apšaubīja, vai nodokļa atbrīvojuma piemērošana kapitāla pieaugumam, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, ir saderīga ar iekšējo tirgu.

| j) | Komisija apšaubīja, vai atbrīvojums no Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz kuģiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Šķiet, ka šie atbrīvojumi varētu dot labumu ekonomikas dalībniekiem, kuri ne vienmēr ir īsti kuģniecības uzņēmumi (jo īpaši akcionāriem). |
| --- | --- |

j)

Komisija apšaubīja, vai atbrīvojums no Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz kuģiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Šķiet, ka šie atbrīvojumi varētu dot labumu ekonomikas dalībniekiem, kuri ne vienmēr ir īsti kuģniecības uzņēmumi (jo īpaši akcionāriem).

| k) | Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko piemēro peļņai no kuģu pārdošanas un kuģniecības uzņēmumu finansēšanas, neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

k)

Visbeidzot, Komisija uzskatīja, ka atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko piemēro peļņai no kuģu pārdošanas un kuģniecības uzņēmumu finansēšanas, neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm.

4.   MALTAS APSVĒRUMI UN SAISTĪBAS

MALTAS APSVĒRUMI UN SAISTĪBAS

4.1.   Ievads

Ievads

| (47) | Malta uzsver, ka vienmēr ir piemērojusi tonnāžas nodokli tā, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un ievērotu Jūras transporta pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(47)

Malta uzsver, ka vienmēr ir piemērojusi tonnāžas nodokli tā, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un ievērotu Jūras transporta pamatnostādnes.

| (48) | Praksē Maltas shēma vienmēr tika piemērota tikai tiem kuģiem, kurus Komisija ir atzinusi par atbilstīgiem tonnāžas nodokļa piemērošanai (būtībā – kuģiem, kas veic starptautiskus kravu un pasažieru pārvadājumus). Papildu pakalpojumu, piemēram, finanšu un starpniecības pakalpojumu, sniedzēji nav guvuši labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. |
| --- | --- |

(48)

Praksē Maltas shēma vienmēr tika piemērota tikai tiem kuģiem, kurus Komisija ir atzinusi par atbilstīgiem tonnāžas nodokļa piemērošanai (būtībā – kuģiem, kas veic starptautiskus kravu un pasažieru pārvadājumus). Papildu pakalpojumu, piemēram, finanšu un starpniecības pakalpojumu, sniedzēji nav guvuši labumu no tonnāžas nodokļa shēmas.

| (49) | Ar Maltas karogu reģistrētā bruto tonnāža 2015. gada decembra beigās bija 66,2 miljoni (vairāk nekā 3 000 kuģu). Flote, kas kuģo ar Maltas karogu, ir ļoti svarīga Maltas jūrniecības nozares komponente un būtiski ietekmē Maltas jūrniecības nozares dzīvotspēju kopumā, jo īpaši ņemot vērā to, ka Malta ir maza sala Savienības nomalē, kā arī flotes pastiprinošo ietekmi uz Maltas ekonomiku. |
| --- | --- |

(49)

Ar Maltas karogu reģistrētā bruto tonnāža 2015. gada decembra beigās bija 66,2 miljoni (vairāk nekā 3 000 kuģu). Flote, kas kuģo ar Maltas karogu, ir ļoti svarīga Maltas jūrniecības nozares komponente un būtiski ietekmē Maltas jūrniecības nozares dzīvotspēju kopumā, jo īpaši ņemot vērā to, ka Malta ir maza sala Savienības nomalē, kā arī flotes pastiprinošo ietekmi uz Maltas ekonomiku.

| (50) | Tā ir jāsalīdzina ar 462 kuģiem, uz kuriem attiecas Maltas tonnāžas shēma un kuru kopējā tonnāža 2015. gada beigās bija 10,4 miljoni bruto tonnu. |
| --- | --- |

(50)

Tā ir jāsalīdzina ar 462 kuģiem, uz kuriem attiecas Maltas tonnāžas shēma un kuru kopējā tonnāža 2015. gada beigās bija 10,4 miljoni bruto tonnu.

| (51) | Kuģi, kas gūst labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas, kuģo ar Maltas karogu, izņemot divus kuģus, kas kuģo ar Norvēģijas karogu. Neviens no šiem kuģiem netiek ekspluatēts, pamatojoties uz berbouta līgumu ar trešām personām vai fraktu uz noteiktu laiku/reisu. |
| --- | --- |

(51)

Kuģi, kas gūst labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas, kuģo ar Maltas karogu, izņemot divus kuģus, kas kuģo ar Norvēģijas karogu. Neviens no šiem kuģiem netiek ekspluatēts, pamatojoties uz berbouta līgumu ar trešām personām vai fraktu uz noteiktu laiku/reisu.

| (52) | Kuģi, kurus ekspluatē Maltas teritoriālajos ūdeņos komerciālos nolūkos, negūst labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas. Tos galvenokārt izmanto ostu darbībās, piemēram, degvielas iepildīšanai tvertnēs, pārvešanai un tūristu kruīziem, un uz tiem ir nodarbināti daudzi Maltas jūrnieki. |
| --- | --- |

(52)

Kuģi, kurus ekspluatē Maltas teritoriālajos ūdeņos komerciālos nolūkos, negūst labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas. Tos galvenokārt izmanto ostu darbībās, piemēram, degvielas iepildīšanai tvertnēs, pārvešanai un tūristu kruīziem, un uz tiem ir nodarbināti daudzi Maltas jūrnieki.

| (53) | Ir jānodala kuģi, kurus ekspluatē komerciālos nolūkos, lai pārvadātu tūristus/kravas Maltas teritoriālajos ūdeņos, un kuģi, kurus izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Tikai pēdējie minētie ir atbilstīgi Maltas tonnāžas nodokļa shēmai. |
| --- | --- |

(53)

Ir jānodala kuģi, kurus ekspluatē komerciālos nolūkos, lai pārvadātu tūristus/kravas Maltas teritoriālajos ūdeņos, un kuģi, kurus izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Tikai pēdējie minētie ir atbilstīgi Maltas tonnāžas nodokļa shēmai.

4.2.   Tonnāžas nodokļa shēma

Tonnāžas nodokļa shēma

4.2.1.   Kuģi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

Kuģi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

4.2.1.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (54) | Saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likuma pirmo grafiku tonnāžas nodoklis ir jāmaksā par visiem Maltā reģistrētajiem kuģiem, tostarp zvejas kuģiem un atpūtas jahtām. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likuma pirmo grafiku tonnāžas nodoklis ir jāmaksā par visiem Maltā reģistrētajiem kuģiem, tostarp zvejas kuģiem un atpūtas jahtām.

| (55) | Tomēr Maltas iestādes uzsver, ka ne visi kuģu veidi ir “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli” un kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. Piemēram, zvejas kuģiem un atpūtas jahtām tonnāžas nodokli nepiemēro. Arī licencēta kuģniecības organizācija, kurai pieder šādi kuģi, kura tos ekspluatē vai pārvalda, nedrīkst gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas attiecībā uz peļņu, ko attiecīgā licencētā kuģniecības organizācija gūst no šādiem kuģiem. |
| --- | --- |

(55)

Tomēr Maltas iestādes uzsver, ka ne visi kuģu veidi ir “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli” un kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. Piemēram, zvejas kuģiem un atpūtas jahtām tonnāžas nodokli nepiemēro. Arī licencēta kuģniecības organizācija, kurai pieder šādi kuģi, kura tos ekspluatē vai pārvalda, nedrīkst gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas attiecībā uz peļņu, ko attiecīgā licencētā kuģniecības organizācija gūst no šādiem kuģiem.

| (56) | Par kuģiem, kas neveic kuģošanas darbības, piemēram, zvejas kuģiem un atpūtas jahtām, Maltā ir jāmaksā ienākuma nodoklis no apliekamajiem ienākumiem, kā arī reģistrācijas maksa un gada maksa atkarībā no tonnāžas saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu. Arī pēdējās minētās maksas un nodokļus Maltā dēvē par “tonnāžas nodokli”, tomēr tonnāžas nodoklis saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu, piemērojot ienākuma nodokli saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli, ir jāmaksā tikai par tiem kuģiem, kurus Malta iepriekš ir dēvējusi par “kuģiem, kam piemēro tonnāžas nodokli”. |
| --- | --- |

(56)

Par kuģiem, kas neveic kuģošanas darbības, piemēram, zvejas kuģiem un atpūtas jahtām, Maltā ir jāmaksā ienākuma nodoklis no apliekamajiem ienākumiem, kā arī reģistrācijas maksa un gada maksa atkarībā no tonnāžas saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu. Arī pēdējās minētās maksas un nodokļus Maltā dēvē par “tonnāžas nodokli”, tomēr tonnāžas nodoklis saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu, piemērojot ienākuma nodokli saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli, ir jāmaksā tikai par tiem kuģiem, kurus Malta iepriekš ir dēvējusi par “kuģiem, kam piemēro tonnāžas nodokli”.

| (57) | Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem ir paredzēts atbrīvojums no ienākuma nodokļa tikai attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no “kuģošanas darbībām”. 2012. gada noteikumos par iekšējo procedūru ir uzskaitīti vairāki kuģi, kuriem nav tiesību piemērot tonnāžas nodokli kā atbrīvojumu no parastā ienākuma nodokļa, jo šo kuģu gūtos ienākumus nevar klasificēt kā ienākumus no “kuģošanas darbībām”. Jo īpaši zvejas kuģi, atpūtas jahtas, fiksētas iekārtas atklātā jūrā, tostarp naftas platformas, ko neizmanto jūras pārvadājumos, velkoņi, kas neiziet okeānā, bezmotora peldošie celtņi un kuģi, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt azartspēles un/vai kazino, negūst labumu. Arī mobilās platformas un pontoni nekvalificējas atbrīvojumiem no parastā ienākuma nodokļa. Par visiem šiem kuģiem vienkārši maksā reģistrācijas maksu un gada maksu atkarībā no tonnāžas, un šo maksu dēvē par “tonnāžas nodokļa piemērošanu” vai “tonnāžas nodokli”, taču tas neatbrīvo no parastā ienākuma nodokļa maksāšanas. |
| --- | --- |

(57)

Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem ir paredzēts atbrīvojums no ienākuma nodokļa tikai attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no “kuģošanas darbībām”. 2012. gada noteikumos par iekšējo procedūru ir uzskaitīti vairāki kuģi, kuriem nav tiesību piemērot tonnāžas nodokli kā atbrīvojumu no parastā ienākuma nodokļa, jo šo kuģu gūtos ienākumus nevar klasificēt kā ienākumus no “kuģošanas darbībām”. Jo īpaši zvejas kuģi, atpūtas jahtas, fiksētas iekārtas atklātā jūrā, tostarp naftas platformas, ko neizmanto jūras pārvadājumos, velkoņi, kas neiziet okeānā, bezmotora peldošie celtņi un kuģi, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt azartspēles un/vai kazino, negūst labumu. Arī mobilās platformas un pontoni nekvalificējas atbrīvojumiem no parastā ienākuma nodokļa. Par visiem šiem kuģiem vienkārši maksā reģistrācijas maksu un gada maksu atkarībā no tonnāžas, un šo maksu dēvē par “tonnāžas nodokļa piemērošanu” vai “tonnāžas nodokli”, taču tas neatbrīvo no parastā ienākuma nodokļa maksāšanas.

| (58) | Malta apgalvo, ka turpmāk reģistrācijas maksu un gada maksu, ko maksā par zvejas kuģiem un līdzīgiem neatbilstīgajiem kuģiem, vairs nesauks par “tonnāžas nodokli”, lai izvairītos no pārpratumiem. |
| --- | --- |

(58)

Malta apgalvo, ka turpmāk reģistrācijas maksu un gada maksu, ko maksā par zvejas kuģiem un līdzīgiem neatbilstīgajiem kuģiem, vairs nesauks par “tonnāžas nodokli”, lai izvairītos no pārpratumiem.

| (59) | Atbildīgā ministra rīcības brīvība, apstiprinot kuģus, kuru svars nepārsniedz 1000 neto tonnas, nenozīmē, ka kuģiem, kas neveic kuģošanas darbības, var piemērot tonnāžas nodokli. Minētā rīcības brīvība nenozīmē to, ka kuģiem nav jāveic kravu vai pasažieru starptautiski pārvadājumi. |
| --- | --- |

(59)

Atbildīgā ministra rīcības brīvība, apstiprinot kuģus, kuru svars nepārsniedz 1000 neto tonnas, nenozīmē, ka kuģiem, kas neveic kuģošanas darbības, var piemērot tonnāžas nodokli. Minētā rīcības brīvība nenozīmē to, ka kuģiem nav jāveic kravu vai pasažieru starptautiski pārvadājumi.

| (60) | Skaidrības labad Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 1. punkta formulējums tiks mainīts uz šādu: “Ministrs, saņemot par finansēm atbildīgā ministra piekrišanu, kā arī atbilstoši nosacījumiem, kas tiks uzskatīti par vajadzīgiem saskaņā ar šiem noteikumiem, var deklarēt kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli, jebkuras tonnāžas kuģi, kuru izmanto kuģniecības darbībās.” |
| --- | --- |

(60)

Skaidrības labad Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 1. punkta formulējums tiks mainīts uz šādu: “Ministrs, saņemot par finansēm atbildīgā ministra piekrišanu, kā arī atbilstoši nosacījumiem, kas tiks uzskatīti par vajadzīgiem saskaņā ar šiem noteikumiem, var deklarēt kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli, jebkuras tonnāžas kuģi, kuru izmanto kuģniecības darbībās.”

| (61) | Tikai 2. tabulā norādītās kuģu kategorijas var apstiprināt kā atbilstīgas tonnāžas nodokļa piemērošanai Maltā (vienlaikus piemērojot atbrīvojumu no parastā ienākuma nodokļa). Tālāk 2. tabulā ir norādīts arī flotes sastāvs 2015. gadā.

  2. tabula







  Kuģa veids | To kuģu kopējais skaits, kuriem piemēro tonnāžas nodokli
  (2015. gada decembris) |
| --- | --- | --- |
| barža | 7 |
| beramkravu jūras kuģis | 113 |
| automobiļu pārvadāšanas kuģis | 5 |
| cementa pārvadāšanas kuģis | 2 |
| komerciālā jahta (46) | 29 |
| konteiners | 12 |
| kuģis parastu kravu pārvadāšanai | 120 |
| pasažieru kuģis | 24 |
| Ro-Ro kuģis | 5 |
| apkalpošanas kuģis (47) | 3 |
| tankkuģis | 155 |
| velkonis | 2 |
| KOPĀ | 477 |

(61)

Tikai 2. tabulā norādītās kuģu kategorijas var apstiprināt kā atbilstīgas tonnāžas nodokļa piemērošanai Maltā (vienlaikus piemērojot atbrīvojumu no parastā ienākuma nodokļa). Tālāk 2. tabulā ir norādīts arī flotes sastāvs 2015. gadā.

2. tabula

2. tabula

Kuģa veids

To kuģu kopējais skaits, kuriem piemēro tonnāžas nodokli

(2015. gada decembris)

barža

7

beramkravu jūras kuģis

113

automobiļu pārvadāšanas kuģis

5

cementa pārvadāšanas kuģis

2

komerciālā jahta (46)

46

29

konteiners

12

kuģis parastu kravu pārvadāšanai

120

pasažieru kuģis

24

Ro-Ro kuģis

5

apkalpošanas kuģis (47)

47

3

tankkuģis

155

velkonis

2

KOPĀ

KOPĀ

477

477

| (62) | Malta ir apstiprinājusi, ka visi kuģi (100 %), kuri gūst labumu no atbrīvojuma no parastā ienākuma nodokļa (turpmāk “Maltas flote, kas aplikta ar tonnāžas nodokli”), kuģo/ir reģistrēti ar ES/EEZ karogu (48) un ka kopš 2004. gada flotē, kas aplikta ar tonnāžas nodokli, nav bijis neviena kuģa, kurš kuģo ar karogu, kas nav ES/EEZ karogs. |
| --- | --- |

(62)

Malta ir apstiprinājusi, ka visi kuģi (100 %), kuri gūst labumu no atbrīvojuma no parastā ienākuma nodokļa (turpmāk “Maltas flote, kas aplikta ar tonnāžas nodokli”), kuģo/ir reģistrēti ar ES/EEZ karogu (48) un ka kopš 2004. gada flotē, kas aplikta ar tonnāžas nodokli, nav bijis neviena kuģa, kurš kuģo ar karogu, kas nav ES/EEZ karogs.

48

| (63) | Tonnāžas izteiksmē Maltas flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli, tonnāža 2015. gada beigās bija aptuveni 10,4 miljoni bruto tonnu, un tas ir mazāk nekā 20 % no Maltā reģistrētajiem kuģiem. |
| --- | --- |

(63)

Tonnāžas izteiksmē Maltas flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli, tonnāža 2015. gada beigās bija aptuveni 10,4 miljoni bruto tonnu, un tas ir mazāk nekā 20 % no Maltā reģistrētajiem kuģiem.

| (64) | Malta norādīja uz savu apņemšanos turpināt ierobežot tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanu vienīgi tiem kuģiem, kurus izmanto starptautiskiem kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru un dažām citām kuģošanas darbībām, kuras Komisija iepriekš ir apstiprinājusi kā atbilstīgas tonnāžas nodokļa piemērošanai citās dalībvalstīs saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(64)

Malta norādīja uz savu apņemšanos turpināt ierobežot tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanu vienīgi tiem kuģiem, kurus izmanto starptautiskiem kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru un dažām citām kuģošanas darbībām, kuras Komisija iepriekš ir apstiprinājusi kā atbilstīgas tonnāžas nodokļa piemērošanai citās dalībvalstīs saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

| (65) | Malta arī precizēs, ka tikai īstas kuģniecības organizācijas varēs gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas, jo īpaši organizācijas, kas ir uzņēmušās riskus un pienākumus saistībā ar i) tāda kuģa ekspluatēšanu, kurš veic Jūras transporta pamatnostādnēs (49) definētos jūras pārvadājumus (piem., pienākumus saistībā ar tehnisko pārvaldību un apkalpes nodrošināšanu), vai ii) Jūras transporta pamatnostādnēs definētu jūras pārvadājumu veikšanu (tostarp ar kuģiem, kas nofraktēti ar apkalpi atbilstīgi konkrētiem nosacījumiem (50)). |
| --- | --- |

(65)

Malta arī precizēs, ka tikai īstas kuģniecības organizācijas varēs gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas, jo īpaši organizācijas, kas ir uzņēmušās riskus un pienākumus saistībā ar i) tāda kuģa ekspluatēšanu, kurš veic Jūras transporta pamatnostādnēs (49) definētos jūras pārvadājumus (piem., pienākumus saistībā ar tehnisko pārvaldību un apkalpes nodrošināšanu), vai ii) Jūras transporta pamatnostādnēs definētu jūras pārvadājumu veikšanu (tostarp ar kuģiem, kas nofraktēti ar apkalpi atbilstīgi konkrētiem nosacījumiem (50)).

49

50

4.2.1.2.   Tonnāžas nodokļa piemērošana baržām

| (66) | Baržām, kuras neizmanto “starptautiskiem kravu pārvadājumiem”, nedrīkst piemērot Maltas tonnāžas nodokļa shēmu neatkarīgi no tā, vai tās darbina ar motoru, vai ne. Baržas, kas paredzētas navigācijai atklātās jūrās un kuras parasti izmanto šādā nolūkā, taču kuras izmanto arī starptautiskiem jūras pārvadājumiem, var kvalificēties Maltas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai. Var uzskatīt, ka tas ir nepieciešams kravām, kuras nevar pārvadāt ar parastiem kuģiem. |
| --- | --- |

(66)

Baržām, kuras neizmanto “starptautiskiem kravu pārvadājumiem”, nedrīkst piemērot Maltas tonnāžas nodokļa shēmu neatkarīgi no tā, vai tās darbina ar motoru, vai ne. Baržas, kas paredzētas navigācijai atklātās jūrās un kuras parasti izmanto šādā nolūkā, taču kuras izmanto arī starptautiskiem jūras pārvadājumiem, var kvalificēties Maltas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai. Var uzskatīt, ka tas ir nepieciešams kravām, kuras nevar pārvadāt ar parastiem kuģiem.

| (67) | Enerģētikas nozare izmanto baržas, lai pārvadātu tādus komponentus kā enkuri, caurules un ķēdes, ko nevar pārvadāt ar parastiem kuģiem. Ar baržām pārvadā arī jaunu urbšanas un ražošanas platformu moduļus un urbšanas iekārtas. Ar citām baržām pārvadā aprīkojumu dziļūdens cauruļvadu likšanai vai ļoti lielas jaudas celtņus un pacēlājus. Bezmotora baržas izmanto arī tam, lai spēkstacijām piegādātu ogles. |
| --- | --- |

(67)

Enerģētikas nozare izmanto baržas, lai pārvadātu tādus komponentus kā enkuri, caurules un ķēdes, ko nevar pārvadāt ar parastiem kuģiem. Ar baržām pārvadā arī jaunu urbšanas un ražošanas platformu moduļus un urbšanas iekārtas. Ar citām baržām pārvadā aprīkojumu dziļūdens cauruļvadu likšanai vai ļoti lielas jaudas celtņus un pacēlājus. Bezmotora baržas izmanto arī tam, lai spēkstacijām piegādātu ogles.

4.2.1.3.   Tonnāžas nodokļa piemērošana kruīza kuģiem

| (68) | Kruīza (pasažieru) kuģi kvalificējas Maltas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai. Malta uzsvēra, ka Apvienotā Karaliste, Dānija, Francija, Itālija, Īrija, Kipra, Nīderlande, Norvēģija un Vācija uzskata, ka kruīza kuģi klasificējas ar nosacījumu, ka šos kuģus neizmanto galvenokārt azartspēļu/kazino vai līdzīgām ar kuģošanu nesaistītām darbībām. |
| --- | --- |

(68)

Kruīza (pasažieru) kuģi kvalificējas Maltas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai. Malta uzsvēra, ka Apvienotā Karaliste, Dānija, Francija, Itālija, Īrija, Kipra, Nīderlande, Norvēģija un Vācija uzskata, ka kruīza kuģi klasificējas ar nosacījumu, ka šos kuģus neizmanto galvenokārt azartspēļu/kazino vai līdzīgām ar kuģošanu nesaistītām darbībām.

| (69) | Nozare dod lielu labumu Savienības jūrniecības nozaru grupai un lielu pievienoto vērtību daudzām dalībvalstīm. Nozarē noris agresīva starptautiska konkurence, un tajā ir nodarbināti ievērojams skaits kvalificētu un profesionālu darbinieku. |
| --- | --- |

(69)

Nozare dod lielu labumu Savienības jūrniecības nozaru grupai un lielu pievienoto vērtību daudzām dalībvalstīm. Nozarē noris agresīva starptautiska konkurence, un tajā ir nodarbināti ievērojams skaits kvalificētu un profesionālu darbinieku.

4.2.1.4.   Tonnāžas nodokļa piemērošana komerciālajām jahtām

| (70) | Komerciālās jahtas, ko izmanto starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem, var kvalificēties tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai, ja tās ir reģistrētas kā komerciālās jahtas Maltā. Tām ir jābūt tādām, ko izmanto ne vairāk kā 12 pasažieru (51) komerciālai pārvadāšanai, un tām ir jāatbilst stingriem drošības un darbības standartiem. Jahtas, kurām ir piešķirts komerciālās jahtas sertifikāts, uzskata par līdzvērtīgām maziem pasažieru kuģiem, jo tās var kuģot starptautiskos ūdeņos. Maltas Komerciālo jahtu kodeksā (52) ir noteikti tehniskie standarti, kuru prasības ir jāizpilda šīm komerciālajām jahtām, lai tās tiktu kvalificētas kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli. Šie standarti ir līdzvērtīgi standartiem, kas attiecas uz tirdzniecības kuģu būvniecību un ekspluatāciju un ir iekļauti tādās starptautiskās konvencijās kā SOLAS un MARPOL (53). Pārējie komerciālajām jahtām piemērojamie atbilstības kritēriji ir tādi paši kā citu veidu kuģiem. |
| --- | --- |

(70)

Komerciālās jahtas, ko izmanto starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem, var kvalificēties tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai, ja tās ir reģistrētas kā komerciālās jahtas Maltā. Tām ir jābūt tādām, ko izmanto ne vairāk kā 12 pasažieru (51) komerciālai pārvadāšanai, un tām ir jāatbilst stingriem drošības un darbības standartiem. Jahtas, kurām ir piešķirts komerciālās jahtas sertifikāts, uzskata par līdzvērtīgām maziem pasažieru kuģiem, jo tās var kuģot starptautiskos ūdeņos. Maltas Komerciālo jahtu kodeksā (52) ir noteikti tehniskie standarti, kuru prasības ir jāizpilda šīm komerciālajām jahtām, lai tās tiktu kvalificētas kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli. Šie standarti ir līdzvērtīgi standartiem, kas attiecas uz tirdzniecības kuģu būvniecību un ekspluatāciju un ir iekļauti tādās starptautiskās konvencijās kā SOLAS un MARPOL (53). Pārējie komerciālajām jahtām piemērojamie atbilstības kritēriji ir tādi paši kā citu veidu kuģiem.

51

52

SOLAS

MARPOL

53

| (71) | Šo komerciālo jahtu īpašnieki noslēdz trešās personas pārvaldības nolīgumus ar jahtu pārvaldības uzņēmumiem. Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem ļauj gan īpašniekiem, gan pārvaldniekiem piemērot tonnāžas nodokļa shēmu. Līdz šim nav bijis neviena gadījuma, kad labumu no minētās shēmas būtu guvuši abi – gan saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu reģistrētas komerciālās jahtas īpašnieks, gan pārvaldnieks. |
| --- | --- |

(71)

Šo komerciālo jahtu īpašnieki noslēdz trešās personas pārvaldības nolīgumus ar jahtu pārvaldības uzņēmumiem. Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem ļauj gan īpašniekiem, gan pārvaldniekiem piemērot tonnāžas nodokļa shēmu. Līdz šim nav bijis neviena gadījuma, kad labumu no minētās shēmas būtu guvuši abi – gan saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu reģistrētas komerciālās jahtas īpašnieks, gan pārvaldnieks.

| (72) | Starptautiskajā komerciālo jahtu nozarē ir ļoti sīva konkurence, un Savienībā/EEZ reģistrētās jahtas aizvien vairāk konkurē ar komerciālo jahtu ekspluatantiem, kas dibināti ārpus EEZ. Trešās valstis piedāvā uzņēmumu ienākuma nodokļa atvieglojumus, lai veicinātu jahtu reģistrāciju šajās valstīs. |
| --- | --- |

(72)

Starptautiskajā komerciālo jahtu nozarē ir ļoti sīva konkurence, un Savienībā/EEZ reģistrētās jahtas aizvien vairāk konkurē ar komerciālo jahtu ekspluatantiem, kas dibināti ārpus EEZ. Trešās valstis piedāvā uzņēmumu ienākuma nodokļa atvieglojumus, lai veicinātu jahtu reģistrāciju šajās valstīs.

4.2.1.5.   Tonnāžas nodokļa piemērošana velkoņiem un bagariem

| (73) | Ja licencēta kuģniecības organizācija gūst ienākumus no velkoņiem, kas ir kuģi, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, šai organizācijai ir tiesības piemērot tonnāžas nodokļa shēmu tikai attiecībā uz ienākumiem, kurus tā gūst no “kuģošanas darbībām”. Velkoņa pakalpojumiem ostās nepiemēro tonnāžas nodokļa shēmu. Velkoņi ir atbilstīgi tikai tad, ja ir apstiprināts, ka lielāko daļu no to darbības laika tie nodrošina starptautiskos kravu pārvadājumus, ievērojot Jūras transporta pamatnostādnēs noteikto 50 % robežvērtību (54). |
| --- | --- |

(73)

Ja licencēta kuģniecības organizācija gūst ienākumus no velkoņiem, kas ir kuģi, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, šai organizācijai ir tiesības piemērot tonnāžas nodokļa shēmu tikai attiecībā uz ienākumiem, kurus tā gūst no “kuģošanas darbībām”. Velkoņa pakalpojumiem ostās nepiemēro tonnāžas nodokļa shēmu. Velkoņi ir atbilstīgi tikai tad, ja ir apstiprināts, ka lielāko daļu no to darbības laika tie nodrošina starptautiskos kravu pārvadājumus, ievērojot Jūras transporta pamatnostādnēs noteikto 50 % robežvērtību (54).

54

| (74) | Saskaņā ar 2012. gada noteikumiem par iekšējo procedūru velkoņiem, kas neiziet okeānā, nepiemēro tonnāžas nodokļa shēmu, un ir skaidri noteikts, ka kuģi, kas nav norādīti, ir ne vien vienkārši atbilstīgi tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai, bet tiem ir jāizpilda prasības, kas noteiktas Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem. Noteikumu par tirdzniecības kuģu aplikšanu ar nodokļiem jaunajā projektā būs skaidri noteikts, ka priekšnoteikums tam, lai velkoņi vai bagari būtu atbilstīgi, ir to reģistrācija ES/EEZ reģistrā. Lai gan iepriekš tas nebija skaidri noteikts, pēdējā minētā prasība vienmēr tika ievērota. |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar 2012. gada noteikumiem par iekšējo procedūru velkoņiem, kas neiziet okeānā, nepiemēro tonnāžas nodokļa shēmu, un ir skaidri noteikts, ka kuģi, kas nav norādīti, ir ne vien vienkārši atbilstīgi tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai, bet tiem ir jāizpilda prasības, kas noteiktas Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem. Noteikumu par tirdzniecības kuģu aplikšanu ar nodokļiem jaunajā projektā būs skaidri noteikts, ka priekšnoteikums tam, lai velkoņi vai bagari būtu atbilstīgi, ir to reģistrācija ES/EEZ reģistrā. Lai gan iepriekš tas nebija skaidri noteikts, pēdējā minētā prasība vienmēr tika ievērota.

| (75) | Malta apņēmās attiecībā uz velkoņu un bagaru darbībām transponēt attiecīgajos dokumentos precīzu formulējumu no Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(75)

Malta apņēmās attiecībā uz velkoņu un bagaru darbībām transponēt attiecīgajos dokumentos precīzu formulējumu no Jūras transporta pamatnostādnēm.

4.2.1.6.   Tonnāžas nodokļa piemērošana palīgkuģiem

| (76) | Malta paskaidroja, ka tonnāžas nodokļa shēma tika piemērota tikai dažiem palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem. Tie ir daudzfunkcionāli/nefasētas kravas kuģi (55). |
| --- | --- |

(76)

Malta paskaidroja, ka tonnāžas nodokļa shēma tika piemērota tikai dažiem palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem. Tie ir daudzfunkcionāli/nefasētas kravas kuģi (55).

55

| (77) | Malta apgalvo, ka uz palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem attiecas tas pats darbības un tiesiskais regulējums, ko piemēro kuģiem, kuri veic jūras pārvadājumus (Jūras transporta pamatnostādņu izpratnē), proti:






  a) | tehniskās prasības, tostarp visi attiecīgie starptautiskie instrumenti un noteikumi, ar kuriem reglamentē kuģa struktūru, drošību un vides aizsardzību, kā arī klasifikācijas noteikumi; |
| --- | --- | --- |

(77)

Malta apgalvo, ka uz palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem attiecas tas pats darbības un tiesiskais regulējums, ko piemēro kuģiem, kuri veic jūras pārvadājumus (Jūras transporta pamatnostādņu izpratnē), proti:

a)

tehniskās prasības, tostarp visi attiecīgie starptautiskie instrumenti un noteikumi, ar kuriem reglamentē kuģa struktūru, drošību un vides aizsardzību, kā arī klasifikācijas noteikumi;

| b) | attiecībā uz apkalpes komplektēšanu: šo kuģu apkalpi komplektē saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, kas attiecas arī uz tirdzniecības kuģiem, jo īpaši Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW konvencija) un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Konvenciju par darbu jūrniecībā; uz jūrniekiem, kurus nodarbina uz šo kuģu klāja, attiecas tādas pašas prasības par apmācību un darba un dzīves apstākļiem kā uz jūrniekiem, kurus nodarbina uz parastajiem tirdzniecības kuģiem; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz apkalpes komplektēšanu: šo kuģu apkalpi komplektē saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, kas attiecas arī uz tirdzniecības kuģiem, jo īpaši Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu (STCW konvencija) un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Konvenciju par darbu jūrniecībā; uz jūrniekiem, kurus nodarbina uz šo kuģu klāja, attiecas tādas pašas prasības par apmācību un darba un dzīves apstākļiem kā uz jūrniekiem, kurus nodarbina uz parastajiem tirdzniecības kuģiem;

STCW

| c) | saistībā ar tiesisko vidi: uz kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē šos kuģus, attiecas tādi paši tiesiskie ierobežojumi par drošību, atbildību gadījumos, ja notiek negadījums vai tiek radīts piesārņojums, kā arī konkurences noteikumi. |
| --- | --- |

c)

saistībā ar tiesisko vidi: uz kuģu īpašniekiem, kas ekspluatē šos kuģus, attiecas tādi paši tiesiskie ierobežojumi par drošību, atbildību gadījumos, ja notiek negadījums vai tiek radīts piesārņojums, kā arī konkurences noteikumi.

| (78) | Palīgkuģi konkurē ar starptautiskajiem konkurentiem – ar konkurentiem, kas gūst labumu no tā, ka var maksāt mazākas algas kuģa apkalpei un zemākus nodokļus, kā arī īstenot samazinātas tehniskās apkopes programmas u. c. |
| --- | --- |

(78)

Palīgkuģi konkurē ar starptautiskajiem konkurentiem – ar konkurentiem, kas gūst labumu no tā, ka var maksāt mazākas algas kuģa apkalpei un zemākus nodokļus, kā arī īstenot samazinātas tehniskās apkopes programmas u. c.

| (79) | Turklāt palīgkuģi veicina Jūras transporta pamatnostādņu mērķu izpildi tāpat kā citi (tirdzniecības) kuģi. Tie veicina jūrniecības nozaru grupas attīstību un pozitīvi ietekmē nodarbinātību un jūras zinātni Savienībā. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt palīgkuģi veicina Jūras transporta pamatnostādņu mērķu izpildi tāpat kā citi (tirdzniecības) kuģi. Tie veicina jūrniecības nozaru grupas attīstību un pozitīvi ietekmē nodarbinātību un jūras zinātni Savienībā.

| (80) | Malta ir apņēmusies ierobežot atbilstīgos kuģus līdz tiem, kurus izmanto starptautiskiem kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(80)

Malta ir apņēmusies ierobežot atbilstīgos kuģus līdz tiem, kurus izmanto starptautiskiem kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

| (81) | Malta norādīja, ka Komisija jau ir akceptējusi kabeļu likšanas, cauruļvadu likšanas, izpētes un celtņu kuģu atbilstību tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai (56). |
| --- | --- |

(81)

Malta norādīja, ka Komisija jau ir akceptējusi kabeļu likšanas, cauruļvadu likšanas, izpētes un celtņu kuģu atbilstību tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai (56).

56

4.2.2.   Ienākumi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

Ienākumi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

4.2.2.1.   Ar jūras pārvadājumiem saistīto papildu pakalpojumu attiecināmība

| (82) | Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 85. panta 1. punktā dotajā “kuģošanas darbību” definīcijā ietvertais “papildu darbību” jēdziens vienmēr ir skaidrots kā prasība, lai būtu cieša saikne starp kravu un pasažieru starptautiskajiem pārvadājumiem un minēto papildu darbību. To, vai konkrētā darbība ir uzskatāma par papildu darbību, nosaka katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

(82)

Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 85. panta 1. punktā dotajā “kuģošanas darbību” definīcijā ietvertais “papildu darbību” jēdziens vienmēr ir skaidrots kā prasība, lai būtu cieša saikne starp kravu un pasažieru starptautiskajiem pārvadājumiem un minēto papildu darbību. To, vai konkrētā darbība ir uzskatāma par papildu darbību, nosaka katrā gadījumā atsevišķi.

| (83) | Nosakot, vai darbība ir papildu darbība, ņem vērā Komentāru par ESAO Nodokļu paraugkonvencijas 8. pantu (turpmāk “Komentārs”), tostarp Komentāra 4.2. punktu, kurā teikts, ka saistībā ar starptautiskajiem pārvadājumiem no papildu darbībām gūtie ienākumi ir ienākumi, kas gūti no darbībām, kuras “dod salīdzinoši [salīdzinājumā ar kuģu ekspluatēšanu starptautiskiem pārvadājumiem] mazu ieguldījumu un ir arī tik cieši saistītas ar šo ekspluatēšanu, ka tās nevar uzskatīt par uzņēmuma atsevišķu uzņēmējdarbību vai ienākumu avotu”. |
| --- | --- |

(83)

Nosakot, vai darbība ir papildu darbība, ņem vērā Komentāru par ESAO Nodokļu paraugkonvencijas 8. pantu (turpmāk “Komentārs”), tostarp Komentāra 4.2. punktu, kurā teikts, ka saistībā ar starptautiskajiem pārvadājumiem no papildu darbībām gūtie ienākumi ir ienākumi, kas gūti no darbībām, kuras “dod salīdzinoši [salīdzinājumā ar kuģu ekspluatēšanu starptautiskiem pārvadājumiem] mazu ieguldījumu un ir arī tik cieši saistītas ar šo ekspluatēšanu, ka tās nevar uzskatīt par uzņēmuma atsevišķu uzņēmējdarbību vai ienākumu avotu”.

| (84) | Malta uzsver, ka pasažieru pārvadājumi parasti ietver dažādus papildu pakalpojumus, maksa par kuriem ir iekļauta biļetes cenā. Šie pakalpojumi ietver guļvietu un ēdināšanas nodrošināšanu un arī citus pakalpojumus, kurus cer saņemt pasažieris tajā pašā braucienā, piemēram, iekāpšanas un izkāpšanas pakalpojumus. Lielu pasažieru kuģu pasažieri varētu sagaidīt arī kinoteātra, spa, friziera un līdzīgus pakalpojumus. Šādi pakalpojumi un vietējo ekskursiju pakalpojumi ir uzskatāmi par kuģošanas darbības papildu darbībām, ja attiecīgais pakalpojums ir iepirktais pakalpojums godīgas konkurences apstākļos. Malta arī uzsvēra, ka tā ir juridiska prasība, ka kruīza kuģu veikali ir slēgti laikā, kad kuģi atrodas ostā. |
| --- | --- |

(84)

Malta uzsver, ka pasažieru pārvadājumi parasti ietver dažādus papildu pakalpojumus, maksa par kuriem ir iekļauta biļetes cenā. Šie pakalpojumi ietver guļvietu un ēdināšanas nodrošināšanu un arī citus pakalpojumus, kurus cer saņemt pasažieris tajā pašā braucienā, piemēram, iekāpšanas un izkāpšanas pakalpojumus. Lielu pasažieru kuģu pasažieri varētu sagaidīt arī kinoteātra, spa, friziera un līdzīgus pakalpojumus. Šādi pakalpojumi un vietējo ekskursiju pakalpojumi ir uzskatāmi par kuģošanas darbības papildu darbībām, ja attiecīgais pakalpojums ir iepirktais pakalpojums godīgas konkurences apstākļos. Malta arī uzsvēra, ka tā ir juridiska prasība, ka kruīza kuģu veikali ir slēgti laikā, kad kuģi atrodas ostā.

| (85) | Biļešu pārdošana ir kruīza kuģu ekspluatantu primārais ieņēmumu avots, un ieņēmumi uz klāja ir papildu, taču nozīmīga komponente, lai nodrošinātu pasažieru pārvadājumu darbības ilgtspējību. Nozares ziņojumos ir aplēsts, ka lielākā daļa no kruīza kuģu ieņēmumiem (60 % vai vairāk) ir iegūta no biļešu pārdošanas. |
| --- | --- |

(85)

Biļešu pārdošana ir kruīza kuģu ekspluatantu primārais ieņēmumu avots, un ieņēmumi uz klāja ir papildu, taču nozīmīga komponente, lai nodrošinātu pasažieru pārvadājumu darbības ilgtspējību. Nozares ziņojumos ir aplēsts, ka lielākā daļa no kruīza kuģu ieņēmumiem (60 % vai vairāk) ir iegūta no biļešu pārdošanas.

| (86) | 2012. gada noteikumos par iekšējo procedūru ir īpaši noteikts, ka tonnāžas nodokļa shēmu nepiemēro “kuģiem, kas galvenokārt ir paredzēti tādu preču vai pakalpojumu nodrošināšanai, kādus parasti nodrošina uz zemes (piem., peldošā viesnīca, lielveikals vai restorāns)”, un peldošiem vai kruīza kazino. No 26 pasažieru kuģiem, kas guvuši labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, 17 kuģi nenodrošina kazino pakalpojumu vai nepārdod luksuspreces. |
| --- | --- |

(86)

2012. gada noteikumos par iekšējo procedūru ir īpaši noteikts, ka tonnāžas nodokļa shēmu nepiemēro “kuģiem, kas galvenokārt ir paredzēti tādu preču vai pakalpojumu nodrošināšanai, kādus parasti nodrošina uz zemes (piem., peldošā viesnīca, lielveikals vai restorāns)”, un peldošiem vai kruīza kazino. No 26 pasažieru kuģiem, kas guvuši labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, 17 kuģi nenodrošina kazino pakalpojumu vai nepārdod luksuspreces.

| (87) | Malta apņēmās, ka līdz ar jauno Noteikumu par nodokļu piemērošanu tirdzniecības kuģiem stāšanos spēkā tiks skaidri noteiktas vairākas darbības, kas var radīt konkurenci uzņēmumiem uz zemes un kas tāpēc nav atbilstīgas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai. Šīs darbības ietvers tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu uz kuģa, kādi parasti netiktu nodrošināti pasažieriem (piem., automobiļu, mājsaimniecības preču vai mājlopu), vai arī tādu pakalpojumu pārdošanu, kas nodrošina iespēju pavadīt brīvdienas uz kuģa, ja kuģis paliek pietauvots un nav jūras pārvadājuma elementa. |
| --- | --- |

(87)

Malta apņēmās, ka līdz ar jauno Noteikumu par nodokļu piemērošanu tirdzniecības kuģiem stāšanos spēkā tiks skaidri noteiktas vairākas darbības, kas var radīt konkurenci uzņēmumiem uz zemes un kas tāpēc nav atbilstīgas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai. Šīs darbības ietvers tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu uz kuģa, kādi parasti netiktu nodrošināti pasažieriem (piem., automobiļu, mājsaimniecības preču vai mājlopu), vai arī tādu pakalpojumu pārdošanu, kas nodrošina iespēju pavadīt brīvdienas uz kuģa, ja kuģis paliek pietauvots un nav jūras pārvadājuma elementa.

| (88) | Turklāt Malta ir apņēmusies ierobežot ieņēmumus no papildu darbībām līdz maksimāli 50 % no katra kuģa bruto ieņēmumiem. Nodokļu iestādes pārbaudīs atbilstību katra atsevišķa grupas kuģa līmenī. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt Malta ir apņēmusies ierobežot ieņēmumus no papildu darbībām līdz maksimāli 50 % no katra kuģa bruto ieņēmumiem. Nodokļu iestādes pārbaudīs atbilstību katra atsevišķa grupas kuģa līmenī.

| (89) | Ierobežotās papildu darbības, kas var gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ietvers:






  “a) | pasažieru vai kravu pārvadājumus, izņemot uz kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli un ko ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, ja:






  i) | ir noslēgts vienots līgums ar klientu par ceļojumu, kas ietver braucienu ar kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli; un |
| --- | --- | --- | --- |

(89)

Ierobežotās papildu darbības, kas var gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ietvers:

“a)

pasažieru vai kravu pārvadājumus, izņemot uz kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli un ko ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, ja:

i)

ir noslēgts vienots līgums ar klientu par ceļojumu, kas ietver braucienu ar kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli; un

| ii) | pārvadājumus pārējā ceļojumā ir iegādājusies vai ieguvusi licencēta kuģniecības organizācija – ar nosacījumu, par ko ir panākta vienošanās kā starp neatkarīgiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

ii)

pārvadājumus pārējā ceļojumā ir iegādājusies vai ieguvusi licencēta kuģniecības organizācija – ar nosacījumu, par ko ir panākta vienošanās kā starp neatkarīgiem uzņēmumiem;

| b) | pārdošanu un telpas, kuras parasti nodrošina jūras pasažieru kuģu klientiem, tostarp:






  i) | alkoholisko dzērienu, smaržu un tabakas izstrādājumu tirdzniecību; |
| --- | --- | --- |

b)

pārdošanu un telpas, kuras parasti nodrošina jūras pasažieru kuģu klientiem, tostarp:

i)

alkoholisko dzērienu, smaržu un tabakas izstrādājumu tirdzniecību;

| ii) | dažādu valūtu maiņu personīgajām vajadzīgām; |
| --- | --- |

ii)

dažādu valūtu maiņu personīgajām vajadzīgām;

| iii) | veselības, skaistumkopšanas, spa un labjūtes pakalpojumus; |
| --- | --- |

iii)

veselības, skaistumkopšanas, spa un labjūtes pakalpojumus;

| c) | administratīvos un apdrošināšanas pakalpojumus, kas tieši saistīti ar pasažieru vai kravu pārvadājumiem, tostarp viena ceļojuma līguma ietvaros, kas ietver braucienu ar kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli; |
| --- | --- |

c)

administratīvos un apdrošināšanas pakalpojumus, kas tieši saistīti ar pasažieru vai kravu pārvadājumiem, tostarp viena ceļojuma līguma ietvaros, kas ietver braucienu ar kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli;

| d) | tāda brīvdienu pakalpojuma nodrošināšanu, kas pārdots klientam vienota līguma ietvaros, kur:






  i) | daļa no brīvdienu pasākumiem ir brauciens ar kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli un ko ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, bet atlikusī daļa norisinās uz sauszemes (turpmāk “daļa uz sauszemes”); |
| --- | --- | --- |

d)

tāda brīvdienu pakalpojuma nodrošināšanu, kas pārdots klientam vienota līguma ietvaros, kur:

i)

daļa no brīvdienu pasākumiem ir brauciens ar kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli un ko ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, bet atlikusī daļa norisinās uz sauszemes (turpmāk “daļa uz sauszemes”);

| ii) | daļu uz sauszemes ir nopirkusi vai ieguvusi licencēta kuģniecības organizācija godīgas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

ii)

daļu uz sauszemes ir nopirkusi vai ieguvusi licencēta kuģniecības organizācija godīgas konkurences apstākļos;

| e) | kravas, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, iekraušana un izkraušana un telpas, ko nodrošina licencēta kuģniecības organizācija un ko izmanto vienīgi šajos nolūkos; |
| --- | --- |

e)

kravas, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, iekraušana un izkraušana un telpas, ko nodrošina licencēta kuģniecības organizācija un ko izmanto vienīgi šajos nolūkos;

| f) | kravas, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, apvienošana vai sadalīšana tieši pirms vai uzreiz pēc brauciena, ja šī darbība nav saistīta ar pārvadāšanu; |
| --- | --- |

f)

kravas, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, apvienošana vai sadalīšana tieši pirms vai uzreiz pēc brauciena, ja šī darbība nav saistīta ar pārvadāšanu;

| g) | kravu, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, pagaidu izvietošana piestātnē vai pie tās, ja šī darbība nav daļa no ilgtermiņa uzglabāšanas darbības; |
| --- | --- |

g)

kravu, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija, pagaidu izvietošana piestātnē vai pie tās, ja šī darbība nav daļa no ilgtermiņa uzglabāšanas darbības;

| h) | tādu konteineru īre vai nodrošināšana klientiem, kas paredzēti kravām, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija; |
| --- | --- |

h)

tādu konteineru īre vai nodrošināšana klientiem, kas paredzēti kravām, ko pārvadā ar kuģi, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija;

| i) | ekskursiju nodrošināšana tāda kuģa pasažieriem, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija un uz kura jebkura pasažiera kajīte ir paredzēta vienīgi šim pasažierim.” |
| --- | --- |

i)

ekskursiju nodrošināšana tāda kuģa pasažieriem, kuram piemēro tonnāžas nodokli un kuru ekspluatē licencēta kuģniecības organizācija un uz kura jebkura pasažiera kajīte ir paredzēta vienīgi šim pasažierim.”

| (90) | Turklāt ierobežojums attieksies uz šādiem papildu ieņēmumiem:






  a) | no reklāmas un tirgdarbības, ja tas ir attiecināms uz reklāmas vietas tirdzniecību uz tāda kuģa klāja, kam piemēro tonnāžas nodokli; un |
| --- | --- | --- |

(90)

Turklāt ierobežojums attieksies uz šādiem papildu ieņēmumiem:

a)

no reklāmas un tirgdarbības, ja tas ir attiecināms uz reklāmas vietas tirdzniecību uz tāda kuģa klāja, kam piemēro tonnāžas nodokli; un

| b) | no derībām vai azartspēlēm, ko parasti piedāvā jūras pasažieru kuģu pasažieriem izklaidei uz kuģa, un tādu luksuspreču pārdošanas pasažieriem uz jūras kuģiem, ko parasti piedāvā šādiem pasažieriem, ja ieņēmumi no šādām darbībām nesasniedz 25 % no kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, bruto ieņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

no derībām vai azartspēlēm, ko parasti piedāvā jūras pasažieru kuģu pasažieriem izklaidei uz kuģa, un tādu luksuspreču pārdošanas pasažieriem uz jūras kuģiem, ko parasti piedāvā šādiem pasažieriem, ja ieņēmumi no šādām darbībām nesasniedz 25 % no kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, bruto ieņēmumiem.

| (91) | Saskaņā ar 2012. gada noteikumiem par iekšējo procedūru pašlaik tonnāžas nodokli Maltā piemēro šādām papildu darbībām, kas nav saistītas tieši ar kuģi: i) biļešu tirdzniecības telpu un pasažieru termināļu izmantošana saistībā ar kuģošanas darbībām, kam piemēro tonnāžas nodokli; ii) jebkuri procenti vai peļņa no apgrozāmā kapitāla, ja šos procentus/peļņu izmanto licencētas kuģniecības organizācijas vai tās kuģošanas darbību finansēšanai; iii) un/vai kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, iegāde un uzturēšana. Arī saskaņā ar tiesību aktiem, kas tiks izdoti turpmāk, šīs darbības turpinās gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas kā “citas papildu darbības, kuras Eiropas Komisija ir atzinusi par attiecināmām tonnāžas nodokļa vajadzībām”, ja vien tas nepalielinās kopējos bruto ieņēmumus no papildu darbībām (gan tieši saistītām ar kuģi, gan citām) tā, ka tie pārsniedz 50 % no atbalsta saņēmēja uzņēmuma ieņēmumiem, kam piemēro tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

(91)

Saskaņā ar 2012. gada noteikumiem par iekšējo procedūru pašlaik tonnāžas nodokli Maltā piemēro šādām papildu darbībām, kas nav saistītas tieši ar kuģi: i) biļešu tirdzniecības telpu un pasažieru termināļu izmantošana saistībā ar kuģošanas darbībām, kam piemēro tonnāžas nodokli; ii) jebkuri procenti vai peļņa no apgrozāmā kapitāla, ja šos procentus/peļņu izmanto licencētas kuģniecības organizācijas vai tās kuģošanas darbību finansēšanai; iii) un/vai kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, iegāde un uzturēšana. Arī saskaņā ar tiesību aktiem, kas tiks izdoti turpmāk, šīs darbības turpinās gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas kā “citas papildu darbības, kuras Eiropas Komisija ir atzinusi par attiecināmām tonnāžas nodokļa vajadzībām”, ja vien tas nepalielinās kopējos bruto ieņēmumus no papildu darbībām (gan tieši saistītām ar kuģi, gan citām) tā, ka tie pārsniedz 50 % no atbalsta saņēmēja uzņēmuma ieņēmumiem, kam piemēro tonnāžas nodokli.

| (92) | No Kuģošanas un jūrnieku lietu ģenerālsekretāra pārskata par 2004.–2016. gadu var secināt, ka visi uzņēmumi, kas guva labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ievēroja 50 % robežvērtību attiecībā uz bruto ieņēmumiem saistībā ar papildu darbībām. Īpaša uzmanība tika pievērsta kruīza kuģiem, ņemot vērā šo ieņēmumu nozīmi. Pārbaudes, kas tika veiktas par katru kuģi uzņēmumos, kuri guva labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, apliecināja, ka ieņēmumi no papildu darbībām bija daudz mazāki par 50 % robežvērtību. Pēc tam Malta apstiprināja, ka 50 % robežvērtība attiecībā uz papildu ieņēmumiem tiek ievērota kopš 2004. gada maija. Malta uzsvēra, ka tonnāžas nodoklis nekad nav piemērots neviena apakšuzņēmēja peļņai. |
| --- | --- |

(92)

No Kuģošanas un jūrnieku lietu ģenerālsekretāra pārskata par 2004.–2016. gadu var secināt, ka visi uzņēmumi, kas guva labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ievēroja 50 % robežvērtību attiecībā uz bruto ieņēmumiem saistībā ar papildu darbībām. Īpaša uzmanība tika pievērsta kruīza kuģiem, ņemot vērā šo ieņēmumu nozīmi. Pārbaudes, kas tika veiktas par katru kuģi uzņēmumos, kuri guva labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, apliecināja, ka ieņēmumi no papildu darbībām bija daudz mazāki par 50 % robežvērtību. Pēc tam Malta apstiprināja, ka 50 % robežvērtība attiecībā uz papildu ieņēmumiem tiek ievērota kopš 2004. gada maija. Malta uzsvēra, ka tonnāžas nodoklis nekad nav piemērots neviena apakšuzņēmēja peļņai.

4.2.2.2.   Tonnāžas nodokļa piemērošana struktūrām, kas fraktē atbilstīgus kuģus uz berbouta līguma pamata

| (93) | Malta apgalvo, ka – pretēji tiem uzņēmējiem, kas piedāvā finanšu nomu, – kuģu īpašnieki, kuri fraktē savus kuģus uz berbouta līguma pamata, nav tādi, kuriem nav saistības ar kuģniecības nozari, un viņi uzņemas noteikta līmeņa atbildību par saviem kuģiem. |
| --- | --- |

(93)

Malta apgalvo, ka – pretēji tiem uzņēmējiem, kas piedāvā finanšu nomu, – kuģu īpašnieki, kuri fraktē savus kuģus uz berbouta līguma pamata, nav tādi, kuriem nav saistības ar kuģniecības nozari, un viņi uzņemas noteikta līmeņa atbildību par saviem kuģiem.

| (94) | Ja kuģi izmanto tikai attiecināmu darbību veikšanai un ekspluatē kuģa īpašnieks, visiem no kuģa gūtajiem ienākumiem piemēro tonnāžas nodokli. Šajā kontekstā Malta uzskata, ka tāds pats princips ir jāpiemēro arī tad, kad attiecīgos ienākumus dala kuģa īpašnieks un ekspluatants, ja ir izpildīti vajadzīgie nosacījumi (tostarp katra puse ir samaksājusi tonnāžas nodokli). Malta apgalvo, ka pārāk stingra pieeja šim jautājumam var izraisīt to, ka kuģu īpašnieki reģistrēs savus kuģus ar tādu valstu karogiem, kuras nav Savienības dalībvalstis, kā arī to, ka kuģu nomas maksa Savienības kuģniecības uzņēmumiem būs lielāka. |
| --- | --- |

(94)

Ja kuģi izmanto tikai attiecināmu darbību veikšanai un ekspluatē kuģa īpašnieks, visiem no kuģa gūtajiem ienākumiem piemēro tonnāžas nodokli. Šajā kontekstā Malta uzskata, ka tāds pats princips ir jāpiemēro arī tad, kad attiecīgos ienākumus dala kuģa īpašnieks un ekspluatants, ja ir izpildīti vajadzīgie nosacījumi (tostarp katra puse ir samaksājusi tonnāžas nodokli). Malta apgalvo, ka pārāk stingra pieeja šim jautājumam var izraisīt to, ka kuģu īpašnieki reģistrēs savus kuģus ar tādu valstu karogiem, kuras nav Savienības dalībvalstis, kā arī to, ka kuģu nomas maksa Savienības kuģniecības uzņēmumiem būs lielāka.

| (95) | Kā liecina Komisijas dienestiem iesniegtais pārskats par 2004.–2016. gadu, neviens uz berbouta līguma pamata nofraktēts kuģis, kurš iepriekš bija iekļauts tonnāžas nodokļa shēmā, nebija kuģis, kurš bija nofraktēts uz berbouta līguma pamata trešām pusēm. |
| --- | --- |

(95)

Kā liecina Komisijas dienestiem iesniegtais pārskats par 2004.–2016. gadu, neviens uz berbouta līguma pamata nofraktēts kuģis, kurš iepriekš bija iekļauts tonnāžas nodokļa shēmā, nebija kuģis, kurš bija nofraktēts uz berbouta līguma pamata trešām pusēm.

| (96) | Uz berbouta līguma pamata nofraktētu kuģu skaits atbilst aptuveni 10 % no kuģiem, kuriem piemēro Maltas tonnāžas nodokļa shēmu. Fraktēšana notika grupas ietvaros (57). |
| --- | --- |

(96)

Uz berbouta līguma pamata nofraktētu kuģu skaits atbilst aptuveni 10 % no kuģiem, kuriem piemēro Maltas tonnāžas nodokļa shēmu. Fraktēšana notika grupas ietvaros (57).

57

| (97) | Lai nodrošinātu to, ka nākotnē kuģu iznomātāji, kuriem tā ir vienīgā nodarbošanās (tostarp tie, kuri iznomā mazās jahtas privātpersonām (58)), de jure nevarēs gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, Malta ir apņēmusies ierobežot darījumus uz berbouta līguma pamata līdz:






  a) | darījumiem grupas ietvaros (59); |
| --- | --- | --- |

(97)

Lai nodrošinātu to, ka nākotnē kuģu iznomātāji, kuriem tā ir vienīgā nodarbošanās (tostarp tie, kuri iznomā mazās jahtas privātpersonām (58)), de jure nevarēs gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, Malta ir apņēmusies ierobežot darījumus uz berbouta līguma pamata līdz:

58

de jure

a)

darījumiem grupas ietvaros (59);

59

| b) | darījumiem ar trešām personām, kurus veic īstas kuģniecības organizācijas, īstermiņa jaudas pārsnieguma dēļ, ja frakta termiņš nepārsniedz trīs gadus un neto tonnāža, kas nofraktēta trešām personām uz berbouta līguma pamata, nepārsniedz 50 % no tāda uzņēmuma/grupas kopējās tonnāžas, kuram piemēro tonnāžas nodokļa shēmu; termins “īstermiņa jaudas pārsniegums” attiecas vienīgi uz tiem kuģiem, kurus ir iegādājusies licencēta kuģniecības organizācija, lai veiktu pati savas kuģošanas darbības, un tas neattiecas uz kuģiem, kuru iegāde ir veikta tieši tāpēc, lai tos nodotu fraktēšanai uz berbouta līguma pamata. |
| --- | --- |

b)

darījumiem ar trešām personām, kurus veic īstas kuģniecības organizācijas, īstermiņa jaudas pārsnieguma dēļ, ja frakta termiņš nepārsniedz trīs gadus un neto tonnāža, kas nofraktēta trešām personām uz berbouta līguma pamata, nepārsniedz 50 % no tāda uzņēmuma/grupas kopējās tonnāžas, kuram piemēro tonnāžas nodokļa shēmu; termins “īstermiņa jaudas pārsniegums” attiecas vienīgi uz tiem kuģiem, kurus ir iegādājusies licencēta kuģniecības organizācija, lai veiktu pati savas kuģošanas darbības, un tas neattiecas uz kuģiem, kuru iegāde ir veikta tieši tāpēc, lai tos nodotu fraktēšanai uz berbouta līguma pamata.

4.2.2.3.   Tonnāžas nodokļa piemērošana pārvadājumu pakalpojumiem, kurus sniedz no citiem uzņēmumiem iznomāti kuģi ar apkalpi (fraktēšana uz noteiktu laiku/reisu)

| (98) | Malta ir apstiprinājusi, ka kopš 2004. gada neviens tonnāžas nodokļa maksātājs Maltā nav veicis fraktēšanu uz noteiktu laiku vai līdzīgas darbības. |
| --- | --- |

(98)

Malta ir apstiprinājusi, ka kopš 2004. gada neviens tonnāžas nodokļa maksātājs Maltā nav veicis fraktēšanu uz noteiktu laiku vai līdzīgas darbības.

| (99) | Tomēr Malta uzsvēra, ka kuģošanas būtība pati par sevi paredz iespēju kuģu īpašniekiem pieņemt lēmumus elastīgi un ātri, lai pielāgotos pārmaiņām tirgū. Malta uzsvēra, ka Jūras transporta pamatnostādnēs nav paredzēts ierobežojums attiecībā uz maksimālo tonnāžu, ko organizācija drīkst fraktēt kopā ar apkalpi, lai tā drīkstētu saņemt atbalstu saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(99)

Tomēr Malta uzsvēra, ka kuģošanas būtība pati par sevi paredz iespēju kuģu īpašniekiem pieņemt lēmumus elastīgi un ātri, lai pielāgotos pārmaiņām tirgū. Malta uzsvēra, ka Jūras transporta pamatnostādnēs nav paredzēts ierobežojums attiecībā uz maksimālo tonnāžu, ko organizācija drīkst fraktēt kopā ar apkalpi, lai tā drīkstētu saņemt atbalstu saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

| (100) | Uz floti, kas nofraktēta uz noteiktu laiku, attiecas Maltas tiesību aktu vispārīgās prasības par saikni ar karoga valsti. Prasība par saikni ar karoga valsti attiecas uz visu floti, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (60). Kopš 2004. gada maija visi uz noteiktu laiku/reisu nofraktētie kuģi, kas ir iekļauti Maltas tonnāžas nodokļa shēmā, kuģo ar EEZ karogiem. |
| --- | --- |

(100)

Uz floti, kas nofraktēta uz noteiktu laiku, attiecas Maltas tiesību aktu vispārīgās prasības par saikni ar karoga valsti. Prasība par saikni ar karoga valsti attiecas uz visu floti, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (60). Kopš 2004. gada maija visi uz noteiktu laiku/reisu nofraktētie kuģi, kas ir iekļauti Maltas tonnāžas nodokļa shēmā, kuģo ar EEZ karogiem.

60

| (101) | Malta precizēja, ka tā pieprasīs jaunajiem dalībniekiem, lai vismaz 25 % no to flotes, kurai piemēro tonnāžas nodokli, kuģotu ar EEZ karogiem saskaņā ar pieeju, kuru Komisija apstiprināja Francijas tonnāžas nodokļa gadījumā (61). |
| --- | --- |

(101)

Malta precizēja, ka tā pieprasīs jaunajiem dalībniekiem, lai vismaz 25 % no to flotes, kurai piemēro tonnāžas nodokli, kuģotu ar EEZ karogiem saskaņā ar pieeju, kuru Komisija apstiprināja Francijas tonnāžas nodokļa gadījumā (61).

61

4.2.3.   Noteikuma par saikni ar karoga valsti piemērošana

Noteikuma par saikni ar karoga valsti piemērošana

| (102) | Tikai kopš 2010. gada Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem ļauj piemērot tonnāžas nodokli arī kuģiem, kas nav reģistrēti EEZ/ES, saskaņā ar 27. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem. Tādējādi lielākā daļa (90 %) no Maltas flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli, kuģo ar EEZ/ES karogiem. |
| --- | --- |

(102)

Tikai kopš 2010. gada Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem ļauj piemērot tonnāžas nodokli arī kuģiem, kas nav reģistrēti EEZ/ES, saskaņā ar 27. apsvērumā izklāstītajiem nosacījumiem. Tādējādi lielākā daļa (90 %) no Maltas flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli, kuģo ar EEZ/ES karogiem.

| (103) | Malta ir apņēmusies pieprasīt ikvienam jaunajam dalībniekam, lai vismaz 25 % no flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli un kuru tas ekspluatē (62), kuģotu ar EEZ karogiem, un šis īpatsvars būs jāuztur vai jāpalielina saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļu. Saskaņā ar šo apņemšanos tonnāžas nodokļa maksātāju flotes daļa, kas kuģo ar EEZ karogiem, vidēji trijos gados nedrīkst samazināties. Atkāpe no šā pienākuma tiks piešķirta vienīgi tad, ja 60 % no flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (63) un ko ekspluatē atbalsta saņēmējs, kuģo ar EEZ karogiem. Pārbaude tiks veikta gan tad, kad kuģis tiks iekļauts tonnāžas nodokļa flotē, gan tad, kad kuģis tiks izņemts no tonnāžas nodokļa flotes. |
| --- | --- |

(103)

Malta ir apņēmusies pieprasīt ikvienam jaunajam dalībniekam, lai vismaz 25 % no flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli un kuru tas ekspluatē (62), kuģotu ar EEZ karogiem, un šis īpatsvars būs jāuztur vai jāpalielina saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļu. Saskaņā ar šo apņemšanos tonnāžas nodokļa maksātāju flotes daļa, kas kuģo ar EEZ karogiem, vidēji trijos gados nedrīkst samazināties. Atkāpe no šā pienākuma tiks piešķirta vienīgi tad, ja 60 % no flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (63) un ko ekspluatē atbalsta saņēmējs, kuģo ar EEZ karogiem. Pārbaude tiks veikta gan tad, kad kuģis tiks iekļauts tonnāžas nodokļa flotē, gan tad, kad kuģis tiks izņemts no tonnāžas nodokļa flotes.

62

63

| (104) | Malta ir arī apņēmusies noteikt, ka visai stratēģiskajai un komerciālajai pārvaldībai ir jānotiek EEZ. |
| --- | --- |

(104)

Malta ir arī apņēmusies noteikt, ka visai stratēģiskajai un komerciālajai pārvaldībai ir jānotiek EEZ.

| (105) | Kuģus, kurus komerciāli un stratēģiski nepārvalda no EEZ, iekļaus tonnāžas nodokļa shēmā tikai tad, ja tie kuģos ar EEZ karogu, izņemot uz berbouta līguma pamata nofraktētus kuģus, ar nosacījumiem, ka ir ievēroti konkrēti ierobežojumi (64). |
| --- | --- |

(105)

Kuģus, kurus komerciāli un stratēģiski nepārvalda no EEZ, iekļaus tonnāžas nodokļa shēmā tikai tad, ja tie kuģos ar EEZ karogu, izņemot uz berbouta līguma pamata nofraktētus kuģus, ar nosacījumiem, ka ir ievēroti konkrēti ierobežojumi (64).

64

4.2.4.   Tonnāžas nodokļa likmes

Tonnāžas nodokļa likmes

| (106) | Malta uzsvērta, ka tās tonnāžas nodokļa shēmas pamatā ir princips, kas līdzīgs tam, kuru Komisija 2010. gadā apstiprināja attiecībā uz Kipras tonnāžas nodokļa shēmu. Malta iekasē gada tonnāžas nodokli kā vienreizēju maksājumu atkarībā no kuģa tonnāžas. |
| --- | --- |

(106)

Malta uzsvērta, ka tās tonnāžas nodokļa shēmas pamatā ir princips, kas līdzīgs tam, kuru Komisija 2010. gadā apstiprināja attiecībā uz Kipras tonnāžas nodokļa shēmu. Malta iekasē gada tonnāžas nodokli kā vienreizēju maksājumu atkarībā no kuģa tonnāžas.

| (107) | Maltā maksājamā tonnāžas nodokļa likmes ir atšķirīgas – atkarībā gan no kuģa neto tonnāžas, gan vecuma. Tālāk dotajā 3. tabulā ir salīdzināts Maltā maksājamā tonnāžas nodokļa līmenis ar līmeņiem Komisijas apstiprinātajās Kipras un Polijas tonnāžas nodokļa shēmās. |
| --- | --- |

(107)

Maltā maksājamā tonnāžas nodokļa likmes ir atšķirīgas – atkarībā gan no kuģa neto tonnāžas, gan vecuma. Tālāk dotajā 3. tabulā ir salīdzināts Maltā maksājamā tonnāžas nodokļa līmenis ar līmeņiem Komisijas apstiprinātajās Kipras un Polijas tonnāžas nodokļa shēmās.

| (108) | Malta uzsver, ka tad, ja apsvērtu iespēju mainīt maksājamo nodokli, ņemot vērā tikai kuģa tonnāžu (65), aplēstais Maltā maksājamais gada tonnāžas nodoklis būtu ļoti līdzīgs tam, kas jāmaksā Kiprā un Polijā.

  3. tabula









  Neto tonnāža | Malta | Kipra | Polija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 1 000 | 830 | 711 |
| 8 000 | 3 200 | 2 537 | 2 046 |
| 10 000 | 3 580 | 3 158 | 2 531 |
| 15 000 | 4 280 | 4 161 | 3 225 |
| 20 000 | 4 880 | 5 165 | 3 918 |
| 25 000 | 5 330 | 6 169 | 4 473 |
| 30 000 | 5 780 | 6 808 | 4 820 |
| 40 000 | 6 480 | 8 086 | 5 513 |
| 50 000 | 7 180 | 8 816 | 6 207 |
| 60 000 | 7 680 | 9 546 | 6 900 |

(108)

Malta uzsver, ka tad, ja apsvērtu iespēju mainīt maksājamo nodokli, ņemot vērā tikai kuģa tonnāžu (65), aplēstais Maltā maksājamais gada tonnāžas nodoklis būtu ļoti līdzīgs tam, kas jāmaksā Kiprā un Polijā.

65

3. tabula

3. tabula

Neto tonnāža

Malta

Kipra

Polija

2 500

1 000

830

711

8 000

3 200

2 537

2 046

10 000

3 580

3 158

2 531

15 000

4 280

4 161

3 225

20 000

4 880

5 165

3 918

25 000

5 330

6 169

4 473

30 000

5 780

6 808

4 820

40 000

6 480

8 086

5 513

50 000

7 180

8 816

6 207

60 000

7 680

9 546

6 900

| (109) | Malta arī uzsver, ka 3. tabulā atspoguļotajā tonnāžas nodokļa aprēķinā attiecībā uz Poliju tiek pieņemts, ka kuģi tiks ekspluatēti 365 dienas gadā. Saskaņā ar Polijas tonnāžas shēmu kuģiem, kurus neekspluatē visa gada garumā, ir tiesības uz atbilstošu samazinājumu. Kiprā, ja kuģi neizmanto vismaz trīs mēnešus, par šādu kuģi maksājamo tonnāžas nodokli samazina par 25 %. |
| --- | --- |

(109)

Malta arī uzsver, ka 3. tabulā atspoguļotajā tonnāžas nodokļa aprēķinā attiecībā uz Poliju tiek pieņemts, ka kuģi tiks ekspluatēti 365 dienas gadā. Saskaņā ar Polijas tonnāžas shēmu kuģiem, kurus neekspluatē visa gada garumā, ir tiesības uz atbilstošu samazinājumu. Kiprā, ja kuģi neizmanto vismaz trīs mēnešus, par šādu kuģi maksājamo tonnāžas nodokli samazina par 25 %.

| (110) | Malta samazina standarta tonnāžas nodokļa likmi, ja kuģis ir jaunāks par 10 gadiem. Vienlaikus Malta palielina tonnāžas nodokli, kas jāmaksā par kuģi, kurš ir vismaz 15 gadus vecs. Šā noteikuma mērķis ir mudināt kuģu īpašniekus un ekspluatantus reģistrēt jaunākus (un tāpēc efektīvākus un videi nekaitīgākus) kuģus un atturēt tos no vecāku kuģu reģistrēšanas. Tā kā kopumā jaunākie kuģi ir drošāki, mazāk apdraudēti, efektīvāki un videi nekaitīgāki nekā vecākie kuģi, šāds noteikums atbalsta Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļā noteikto mērķi, proti, “padarīt jūras transportu drošāku, efektīvāku, neapdraudētāku un videi nekaitīgāku”. Tas arī veicina ES pieņemto 2020. gada mērķu sasniegšanu saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. |
| --- | --- |

(110)

Malta samazina standarta tonnāžas nodokļa likmi, ja kuģis ir jaunāks par 10 gadiem. Vienlaikus Malta palielina tonnāžas nodokli, kas jāmaksā par kuģi, kurš ir vismaz 15 gadus vecs. Šā noteikuma mērķis ir mudināt kuģu īpašniekus un ekspluatantus reģistrēt jaunākus (un tāpēc efektīvākus un videi nekaitīgākus) kuģus un atturēt tos no vecāku kuģu reģistrēšanas. Tā kā kopumā jaunākie kuģi ir drošāki, mazāk apdraudēti, efektīvāki un videi nekaitīgāki nekā vecākie kuģi, šāds noteikums atbalsta Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļā noteikto mērķi, proti, “padarīt jūras transportu drošāku, efektīvāku, neapdraudētāku un videi nekaitīgāku”. Tas arī veicina ES pieņemto 2020. gada mērķu sasniegšanu saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu.

| (111) | Malta apgalvo, ka tonnāžas nodokļa likmes palielināšana, kuģim kļūstot vecākam, ir jāņem vērā, vērtējot likmi kopumā. Tomēr jebkurā gadījumā, ņemot vērā Polijas un Kipras piemēroto samazinājumu attiecībā uz kuģiem, kas netiek ekspluatēti, pat ar Maltas piemēroto samazinājumu likmes ir salīdzināmas. Lai varētu veikt pienācīgu salīdzinājumu, Malta norādīja, ka gadījumos, kad kuģis Polijā tika ekspluatēts par 75 %, Maltas un Polijas salīdzinājums izskatītos tā, kā atspoguļots 4. tabulā.

  4. tabula









  Neto tonnāža | Polija | Malta (0–5 gadus vecs kuģis) | Malta (5–10 gadus vecs kuģis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 500 | 533,25 | 700 | 850 |
| 8 000 | 1 535 | 2 240 | 2 720 |
| 10 000 | 1 898 | 2 506 | 3 043 |
| 15 000 | 2 419 | 2 996 | 3 638 |
| 20 000 | 2 939 | 3 416 | 4 148 |
| 25 000 | 3 355 | 3 731 | 4 530 |
| 30 000 | 3 615 | 4 046 | 4 913 |
| 40 000 | 4 135 | 4 536 | 5 508 |
| 50 000 | 4 655 | 5 026 | 6 103 |
| 60 000 | 5 175 | 5 376 | 6 528 |

(111)

Malta apgalvo, ka tonnāžas nodokļa likmes palielināšana, kuģim kļūstot vecākam, ir jāņem vērā, vērtējot likmi kopumā. Tomēr jebkurā gadījumā, ņemot vērā Polijas un Kipras piemēroto samazinājumu attiecībā uz kuģiem, kas netiek ekspluatēti, pat ar Maltas piemēroto samazinājumu likmes ir salīdzināmas. Lai varētu veikt pienācīgu salīdzinājumu, Malta norādīja, ka gadījumos, kad kuģis Polijā tika ekspluatēts par 75 %, Maltas un Polijas salīdzinājums izskatītos tā, kā atspoguļots 4. tabulā.

4. tabula

4. tabula

Neto tonnāža

Polija

Malta (0–5 gadus vecs kuģis)

Malta (5–10 gadus vecs kuģis)

2 500

2 500

533,25

700

850

8 000

8 000

1 535

2 240

2 720

10 000

10 000

1 898

2 506

3 043

15 000

15 000

2 419

2 996

3 638

20 000

20 000

2 939

3 416

4 148

25 000

25 000

3 355

3 731

4 530

30 000

30 000

3 615

4 046

4 913

40 000

40 000

4 135

4 536

5 508

50 000

50 000

4 655

5 026

6 103

60 000

60 000

5 175

5 376

6 528

| (112) | Attiecībā uz ministra rīcības brīvību, kad “(..) apstākļos, kurus ministrs uzskata par piemērotiem, viņš var atbrīvot jebkuru kuģi vai kuģu klasi no visiem vai dažiem maksājumiem, kas jāveic saskaņā ar šiem noteikumiem”, Malta paskaidro, ka šis noteikums attiecas vienīgi uz gada un reģistrācijas maksu, sauktu arī par tonnāžas nodokli, un tikai tāpēc, lai nodrošinātu elastību humanitārās un filantropiskās situācijās. Šis noteikums nekad nav piemērots. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz ministra rīcības brīvību, kad “(..) apstākļos, kurus ministrs uzskata par piemērotiem, viņš var atbrīvot jebkuru kuģi vai kuģu klasi no visiem vai dažiem maksājumiem, kas jāveic saskaņā ar šiem noteikumiem”, Malta paskaidro, ka šis noteikums attiecas vienīgi uz gada un reģistrācijas maksu, sauktu arī par tonnāžas nodokli, un tikai tāpēc, lai nodrošinātu elastību humanitārās un filantropiskās situācijās. Šis noteikums nekad nav piemērots.

| (113) | Attiecībā uz samazinājumiem, ņemot vērā citā valstī samaksātu tonnāžas nodokli, Malta paskaidro, ka šā noteikuma mērķis ir novērst dubultu aplikšanu ar nodokli. Struktūrai, kurai ir piemērots tonnāžas nodoklis par kuģi citā valstī, nav jāliek maksāt vēlreiz tonnāžas nodokli pilnā apmērā Maltā. Šis Maltas atbrīvojums no dubultas aplikšanas ar nodokli ir piešķirts, pamatojoties uz parastu kredīta metodi, ko izmanto arī saistībā ar ienākuma nodokļiem. Malta norādīja uz iepriekšējiem Komisijas apgalvojumiem par atbilstību šai pieejai (66). |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz samazinājumiem, ņemot vērā citā valstī samaksātu tonnāžas nodokli, Malta paskaidro, ka šā noteikuma mērķis ir novērst dubultu aplikšanu ar nodokli. Struktūrai, kurai ir piemērots tonnāžas nodoklis par kuģi citā valstī, nav jāliek maksāt vēlreiz tonnāžas nodokli pilnā apmērā Maltā. Šis Maltas atbrīvojums no dubultas aplikšanas ar nodokli ir piešķirts, pamatojoties uz parastu kredīta metodi, ko izmanto arī saistībā ar ienākuma nodokļiem. Malta norādīja uz iepriekšējiem Komisijas apgalvojumiem par atbilstību šai pieejai (66).

66

| (114) | Atbrīvojums no dubultas aplikšanas ar nodokļiem ir ierobežots līdz mazākajam faktiskajam tonnāžas nodoklim, kas attiecas uz kuģi ārpus Maltas, vai līdz 75 % no Maltas tonnāžas nodokļa, kas būtu jāmaksā pirms jebkāda kredīta piešķiršanas. Atbrīvojumu piešķir tikai attiecībā uz tonnāžas nodokli, ko par vienu un to pašu kuģi ir samaksājusi tā pati licencētā kuģniecības organizācija citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(114)

Atbrīvojums no dubultas aplikšanas ar nodokļiem ir ierobežots līdz mazākajam faktiskajam tonnāžas nodoklim, kas attiecas uz kuģi ārpus Maltas, vai līdz 75 % no Maltas tonnāžas nodokļa, kas būtu jāmaksā pirms jebkāda kredīta piešķiršanas. Atbrīvojumu piešķir tikai attiecībā uz tonnāžas nodokli, ko par vienu un to pašu kuģi ir samaksājusi tā pati licencētā kuģniecības organizācija citā dalībvalstī.

4.2.5.   Ierobežojošie pasākumi

Ierobežojošie pasākumi

| (115) | Malta apgalvo, ka Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem paredzētie ierobežojošie pasākumi efektīvi attur no ļaunprātīgas izmantošanas un novērš papildu ietekmi uz neattiecināmām darbībām. |
| --- | --- |

(115)

Malta apgalvo, ka Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem paredzētie ierobežojošie pasākumi efektīvi attur no ļaunprātīgas izmantošanas un novērš papildu ietekmi uz neattiecināmām darbībām.

| (116) | Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem uzliek par pienākumu licencētai kuģniecības organizācijai vest atsevišķu uzskaiti, kurā no kuģošanas darbībām gūtie ienākumi un kapitāla pieaugums ir nodalīti no citiem ienākumu avotiem. Turklāt licencētai kuģniecības organizācijai ir arī pienākums sagatavot finanšu pārskatus saskaņā ar Savienības apstiprinātajiem starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un iesniegt tos pārbaudei sertificētam neatkarīgam grāmatvedim. |
| --- | --- |

(116)

Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem uzliek par pienākumu licencētai kuģniecības organizācijai vest atsevišķu uzskaiti, kurā no kuģošanas darbībām gūtie ienākumi un kapitāla pieaugums ir nodalīti no citiem ienākumu avotiem. Turklāt licencētai kuģniecības organizācijai ir arī pienākums sagatavot finanšu pārskatus saskaņā ar Savienības apstiprinātajiem starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un iesniegt tos pārbaudei sertificētam neatkarīgam grāmatvedim.

| (117) | Ja netiek vesta atsevišķa uzskaite, kuģniecības organizācijai automātiski atņem tiesības gūt labumu no jebkādiem atbrīvojumiem no nodokļa. |
| --- | --- |

(117)

Ja netiek vesta atsevišķa uzskaite, kuģniecības organizācijai automātiski atņem tiesības gūt labumu no jebkādiem atbrīvojumiem no nodokļa.

| (118) | Licencētai kuģniecības organizācijai ir pienākums reģistrēties pie finanšu ministra, ja tā vēlas gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. |
| --- | --- |

(118)

Licencētai kuģniecības organizācijai ir pienākums reģistrēties pie finanšu ministra, ja tā vēlas gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas.

| (119) | Licencētai kuģniecības organizācijai, kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ir jāiesniedz gada ienākumu deklarācija, kurā skaidri nodalīti attiecināmie un neattiecināmie ienākumi. Situācijās, kad visi licencētas kuģniecības organizācijas ienākumi ietilpst tonnāžas nodokļa shēmas darbības jomā, šai organizācijai ir iespēja iesniegt nodokļu deklarāciju, ko iesniedz atbilstīga persona, kura ir neatkarīga no licencētās kuģniecības organizācijas, proti, sertificēts neatkarīgs grāmatvedis un revidents vai persona, kurai ir advokāta pilnvaras. Pastāv bargi sodi par nepatiesu deklarāciju iesniegšanu vai rupju nolaidību saistībā ar šiem pienākumiem. |
| --- | --- |

(119)

Licencētai kuģniecības organizācijai, kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ir jāiesniedz gada ienākumu deklarācija, kurā skaidri nodalīti attiecināmie un neattiecināmie ienākumi. Situācijās, kad visi licencētas kuģniecības organizācijas ienākumi ietilpst tonnāžas nodokļa shēmas darbības jomā, šai organizācijai ir iespēja iesniegt nodokļu deklarāciju, ko iesniedz atbilstīga persona, kura ir neatkarīga no licencētās kuģniecības organizācijas, proti, sertificēts neatkarīgs grāmatvedis un revidents vai persona, kurai ir advokāta pilnvaras. Pastāv bargi sodi par nepatiesu deklarāciju iesniegšanu vai rupju nolaidību saistībā ar šiem pienākumiem.

| (120) | Zaudējumus no darbībām, kurām piemēro ienākuma nodokli, nevar iekļaut tonnāžas nodokļa maksājumā. |
| --- | --- |

(120)

Zaudējumus no darbībām, kurām piemēro ienākuma nodokli, nevar iekļaut tonnāžas nodokļa maksājumā.

| (121) | Kuģniecības organizācija nevar pieņemt lēmumu izstāties no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas atkarībā no tā, vai tai ir ar nodokli apliekama peļņa vai zaudējumi. Ja vien licencētā kuģniecības organizācija neizlemj citādi, tā ietilpst tonnāžas nodokļa shēmas darbības jomā. Ja organizācija nolemj izstāties, šis lēmums ir negrozāms (67). |
| --- | --- |

(121)

Kuģniecības organizācija nevar pieņemt lēmumu izstāties no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas atkarībā no tā, vai tai ir ar nodokli apliekama peļņa vai zaudējumi. Ja vien licencētā kuģniecības organizācija neizlemj citādi, tā ietilpst tonnāžas nodokļa shēmas darbības jomā. Ja organizācija nolemj izstāties, šis lēmums ir negrozāms (67).

67

| (122) | Nevienas Maltas kuģniecības organizācijas rīcībā nedrīkst būt gan kuģi, uz kuriem attiecas tonnāžas nodokļa shēma, gan kuģi, uz kuriem attiecas ienākuma nodokļa shēma (68). |
| --- | --- |

(122)

Nevienas Maltas kuģniecības organizācijas rīcībā nedrīkst būt gan kuģi, uz kuriem attiecas tonnāžas nodokļa shēma, gan kuģi, uz kuriem attiecas ienākuma nodokļa shēma (68).

68

| (123) | Likuma par ienākuma nodokli 51. pantā ir definēts plašs noteikumu loks par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kas paredzēts, lai apkarotu mākslīgas struktūras un shēmas nepamatotu nodokļa priekšrocību iegūšanai. Šis vispārīgais noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu atbilst Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumam par agresīvu nodokļu plānošanu (69). Ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas pasākumus papildina bargi sodi, ko piemēro pārkāpumu gadījumā. Tāpēc tādos gadījumos papildus nesamaksātā nodokļa samaksai piemēro procentus 0,54 % apmērā mēnesī (t. i., 6,48 % gadā), kā arī soda naudu līdz 1,5 % apmērā mēnesī (t. i., 18 % gadā) no šāda nesamaksāta nodokļa summas. |
| --- | --- |

(123)

Likuma par ienākuma nodokli 51. pantā ir definēts plašs noteikumu loks par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kas paredzēts, lai apkarotu mākslīgas struktūras un shēmas nepamatotu nodokļa priekšrocību iegūšanai. Šis vispārīgais noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu atbilst Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumam par agresīvu nodokļu plānošanu (69). Ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas pasākumus papildina bargi sodi, ko piemēro pārkāpumu gadījumā. Tāpēc tādos gadījumos papildus nesamaksātā nodokļa samaksai piemēro procentus 0,54 % apmērā mēnesī (t. i., 6,48 % gadā), kā arī soda naudu līdz 1,5 % apmērā mēnesī (t. i., 18 % gadā) no šāda nesamaksāta nodokļa summas.

69

| (124) | Likuma par ienākuma nodokli noteikumi par izdevumu atskaitīšanu paredz, ka ir jābūt tiešai saiknei starp attiecīgajiem izdevumiem un ienākumiem. Likuma par ienākuma nodokli 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka izdevumus var atskaitīt tikai tad, ja izdevumi “ir radušies tikai un vienīgi gūstot ienākumus”. Tāpēc nav iespējams pieprasīt tādu izdevumu atskaitīšanu, kuri radušies, gūstot no nodokļa atbrīvotu peļņu (tostarp peļņu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli), pretstatā citiem apliekamajiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(124)

Likuma par ienākuma nodokli noteikumi par izdevumu atskaitīšanu paredz, ka ir jābūt tiešai saiknei starp attiecīgajiem izdevumiem un ienākumiem. Likuma par ienākuma nodokli 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka izdevumus var atskaitīt tikai tad, ja izdevumi “ir radušies tikai un vienīgi gūstot ienākumus”. Tāpēc nav iespējams pieprasīt tādu izdevumu atskaitīšanu, kuri radušies, gūstot no nodokļa atbrīvotu peļņu (tostarp peļņu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli), pretstatā citiem apliekamajiem ienākumiem.

| (125) | Visām licencētajām kuģniecības organizācijām ir jāuztur pienācīga un pietiekama dokumentācija par ienākumiem un izdevumiem, lai varētu pienācīgi pārliecināties par attiecīgajiem ienākumiem un pieļaujamajiem samazinājumiem. |
| --- | --- |

(125)

Visām licencētajām kuģniecības organizācijām ir jāuztur pienācīga un pietiekama dokumentācija par ienākumiem un izdevumiem, lai varētu pienācīgi pārliecināties par attiecīgajiem ienākumiem un pieļaujamajiem samazinājumiem.

| (126) | Malta apņēmās pieprasīt, lai tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēji iesniegtu obligātas gada atbilstības deklarācijas par visiem kontrolējamajiem parametriem, tostarp, kuģa veidu, kuģa veiktajām darbībām, neto tonnāžu, izmantošanas dienām, karogu, ekspluatācijas veidu un atbilstību noteiktajam atbalsta ierobežojumam. |
| --- | --- |

(126)

Malta apņēmās pieprasīt, lai tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēji iesniegtu obligātas gada atbilstības deklarācijas par visiem kontrolējamajiem parametriem, tostarp, kuģa veidu, kuģa veiktajām darbībām, neto tonnāžu, izmantošanas dienām, karogu, ekspluatācijas veidu un atbilstību noteiktajam atbalsta ierobežojumam.

4.3.   Tādu dividenžu aplikšana ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Tādu dividenžu aplikšana ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

| (127) | Malta paskaidroja, kā darbojas Maltas vispārīgā nodokļa sistēma. Saskaņā ar šo sistēmu, ja Maltas uzņēmumu akcionāri gūst dividendes, tas neuzliek par pienākumu deklarēt šīs dividendes (70) un maksāt nodokļus (71). Šī sistēma attiecas uz visām nozarēm bez izņēmuma. |
| --- | --- |

(127)

Malta paskaidroja, kā darbojas Maltas vispārīgā nodokļa sistēma. Saskaņā ar šo sistēmu, ja Maltas uzņēmumu akcionāri gūst dividendes, tas neuzliek par pienākumu deklarēt šīs dividendes (70) un maksāt nodokļus (71). Šī sistēma attiecas uz visām nozarēm bez izņēmuma.

70

71

4.4.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā

Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā

| (128) | Malta atsaucas uz attiecīgajiem Maltas tiesību aktiem, kas paredz, ka, lai kuģis varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa, tam ir jābūt kuģim, kuram piemēro tonnāžas nodokli (72). |
| --- | --- |

(128)

Malta atsaucas uz attiecīgajiem Maltas tiesību aktiem, kas paredz, ka, lai kuģis varētu izmantot atbrīvojumu no nodokļa, tam ir jābūt kuģim, kuram piemēro tonnāžas nodokli (72).

72

| (129) | Malta arī paskaidro, ka agrāk atbrīvojumu no nodokļa izmantoja vienīgi attiecībā uz kuģu pārdošanu un darījumiem, kas saistīti ar kuģiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli un kurus pirka un pārdeva kuģniecības uzņēmumi, kas maksāja tonnāžas nodokli. Turklāt Maltā lēmums izstāties no tonnāžas nodokļa režīma ir negrozāms. |
| --- | --- |

(129)

Malta arī paskaidro, ka agrāk atbrīvojumu no nodokļa izmantoja vienīgi attiecībā uz kuģu pārdošanu un darījumiem, kas saistīti ar kuģiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli un kurus pirka un pārdeva kuģniecības uzņēmumi, kas maksāja tonnāžas nodokli. Turklāt Maltā lēmums izstāties no tonnāžas nodokļa režīma ir negrozāms.

4.5.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

| (130) | Malta apgalvoja, ka, lai nodrošinātu Eiropas reģistru konkurētspēju un pievilcību salīdzinājumā ar trešo valstu reģistriem, kuģu īpašniekiem (t. i., akcionāriem) ir jāvar izmantot kuģošanas darbību nestos darba augļus. |
| --- | --- |

(130)

Malta apgalvoja, ka, lai nodrošinātu Eiropas reģistru konkurētspēju un pievilcību salīdzinājumā ar trešo valstu reģistriem, kuģu īpašniekiem (t. i., akcionāriem) ir jāvar izmantot kuģošanas darbību nestos darba augļus.

| (131) | Saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu kapitāla pieaugums vai peļņa, ko uzkrājusi persona vai kas ir radusies personai, kura nav Maltas rezidents, no tāda uzņēmuma akciju vai vērtspapīru nodošanas, kas nav īpašumu uzņēmums, ir atbrīvota no nodokļa, ja kapitāla pieauguma faktiskais īpašnieks ir persona, kura nav Maltas rezidents, un šī persona nepieder un to nekontrolē persona vai personas, kas parasti ir Maltas rezidenti. Turklāt dalība ir atbrīvota no nodokļa saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta u) apakšpunkta 1) punktu, kurā ir noteikts, ka kapitāla pieaugums vai peļņa, ko ir guvis Maltā reģistrēts uzņēmums, no līdzdalības vai šādas līdzdalības pārveduma, ir atbrīvota no nodokļa. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu kapitāla pieaugums vai peļņa, ko uzkrājusi persona vai kas ir radusies personai, kura nav Maltas rezidents, no tāda uzņēmuma akciju vai vērtspapīru nodošanas, kas nav īpašumu uzņēmums, ir atbrīvota no nodokļa, ja kapitāla pieauguma faktiskais īpašnieks ir persona, kura nav Maltas rezidents, un šī persona nepieder un to nekontrolē persona vai personas, kas parasti ir Maltas rezidenti. Turklāt dalība ir atbrīvota no nodokļa saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta u) apakšpunkta 1) punktu, kurā ir noteikts, ka kapitāla pieaugums vai peļņa, ko ir guvis Maltā reģistrēts uzņēmums, no līdzdalības vai šādas līdzdalības pārveduma, ir atbrīvota no nodokļa.

| (132) | Nolīgumi par dubulto nodokļu uzlikšanu, kurus Malta ir noslēgusi saskaņā ar ESAO Nodokļu paraugkonvencijas 13. panta 5. punktu, piešķir tiesības gūt šādu kapitāla pieaugumu personas uzturēšanās valstī. Malta ir noslēgusi līgumus par dubulto nodokļu uzlikšanu ar visām EEZ dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(132)

Nolīgumi par dubulto nodokļu uzlikšanu, kurus Malta ir noslēgusi saskaņā ar ESAO Nodokļu paraugkonvencijas 13. panta 5. punktu, piešķir tiesības gūt šādu kapitāla pieaugumu personas uzturēšanās valstī. Malta ir noslēgusi līgumus par dubulto nodokļu uzlikšanu ar visām EEZ dalībvalstīm.

| (133) | Vienīgais akciju pārveduma darījums, kurā bija iesaistīts Maltas akcionārs, kopš Maltas iestāšanās Savienībā, notika 2006. gadā. Šis darījums bija saistīts ar (..) akciju pārvedumu. Attiecīgā atbrīvojuma no nodokļa sniegtais labums bija daudz mazāks par de minimis robežvērtību (73), ar maksimālo – teorētisko – atbalsta apmēru, kas mazāks nekā 1 400 EUR, ņemot vērā pārdošanas cenu, pat saskaitot kopā ar labumu, kas tika gūts no atbrīvojuma no nodevas par darījumu ar kuģiem. Akcionārs nesaņēma nekādu citu pabalstu attiecīgajā periodā un neguva labumu arī no tonnāžas nodokļa shēmas (74). |
| --- | --- |

(133)

Vienīgais akciju pārveduma darījums, kurā bija iesaistīts Maltas akcionārs, kopš Maltas iestāšanās Savienībā, notika 2006. gadā. Šis darījums bija saistīts ar (..) akciju pārvedumu. Attiecīgā atbrīvojuma no nodokļa sniegtais labums bija daudz mazāks par de minimis robežvērtību (73), ar maksimālo – teorētisko – atbalsta apmēru, kas mazāks nekā 1 400 EUR, ņemot vērā pārdošanas cenu, pat saskaitot kopā ar labumu, kas tika gūts no atbrīvojuma no nodevas par darījumu ar kuģiem. Akcionārs nesaņēma nekādu citu pabalstu attiecīgajā periodā un neguva labumu arī no tonnāžas nodokļa shēmas (74).

de minimis

73

74

| (134) | Citi kopš 2004. gada veiktie darījumi ar akcijām varēja gūt labumu no nerezidentu kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļa, kas paredzēts Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā. |
| --- | --- |

(134)

Citi kopš 2004. gada veiktie darījumi ar akcijām varēja gūt labumu no nerezidentu kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļa, kas paredzēts Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā.

| (135) | Malta apņēmās atcelt pašreizējo atbrīvojumu no nodokļa nozarē attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas rodas, ja Maltas rezidenti pārdod kuģniecības uzņēmumu akcijas. |
| --- | --- |

(135)

Malta apņēmās atcelt pašreizējo atbrīvojumu no nodokļa nozarē attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kas rodas, ja Maltas rezidenti pārdod kuģniecības uzņēmumu akcijas.

4.6.   Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

| (136) | Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā ir paredzēts, ka “saskaņā ar Likumu [Likumu par ienākuma nodokli] personai nav jāmaksā nodoklis no procentiem vai ienākumiem, ko tā gūst no licencētu kuģniecības organizāciju darbību (..) finansēšanas vai kāda kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanas (..)”. Šo atbrīvojumu piešķir nevis automātiski, bet pēc pieprasījuma. Malta ir apstiprinājusi, ka nevienam uzņēmumam nekad nav piešķirts šāds atbrīvojums. Maltas iestādes ir apstiprinājušas, ka šāds atbrīvojums nav piešķirts arī kopš Maltas iestāšanās Eiropas Savienībā un ka “neviens uzņēmums pats nav izmantojis šādu labumu”. |
| --- | --- |

(136)

Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā ir paredzēts, ka “saskaņā ar Likumu [Likumu par ienākuma nodokli] personai nav jāmaksā nodoklis no procentiem vai ienākumiem, ko tā gūst no licencētu kuģniecības organizāciju darbību (..) finansēšanas vai kāda kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanas (..)”. Šo atbrīvojumu piešķir nevis automātiski, bet pēc pieprasījuma. Malta ir apstiprinājusi, ka nevienam uzņēmumam nekad nav piešķirts šāds atbrīvojums. Maltas iestādes ir apstiprinājušas, ka šāds atbrīvojums nav piešķirts arī kopš Maltas iestāšanās Eiropas Savienībā un ka “neviens uzņēmums pats nav izmantojis šādu labumu”.

| (137) | Malta ir apņēmusies svītrot Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(137)

Malta ir apņēmusies svītrot Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktu.

4.7.   Tādas nodevas neesība, kas attiecas uz darījumiem ar kuģiem

Tādas nodevas neesība, kas attiecas uz darījumiem ar kuģiem

| (138) | Malta apgalvoja, ka Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem iekļautie noteikumi par to, ka nodevu neiekasē no konkrētiem darījumiem ar kuģiem (75), ir informatīvi. Tie nesniedz nekādu labumu kuģniecības uzņēmumiem, jo par šādiem darījumiem ar kuģiem nav jāmaksā nodeva saskaņā ar Likumu par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, jo nodevu kopumā iekasē vienīgi no tirgojamu vērtspapīru, nekustamā īpašuma, izsoļu un apdrošināšanas polišu pārvedumiem. |
| --- | --- |

(138)

Malta apgalvoja, ka Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem iekļautie noteikumi par to, ka nodevu neiekasē no konkrētiem darījumiem ar kuģiem (75), ir informatīvi. Tie nesniedz nekādu labumu kuģniecības uzņēmumiem, jo par šādiem darījumiem ar kuģiem nav jāmaksā nodeva saskaņā ar Likumu par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, jo nodevu kopumā iekasē vienīgi no tirgojamu vērtspapīru, nekustamā īpašuma, izsoļu un apdrošināšanas polišu pārvedumiem.

75

4.8.   Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem

Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem

| (139) | Tāpat kā gadījumā, kad kapitāla pieaugumu rada akciju pārdošana, Malta paskaidroja, ka Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pantā paredzētajam atbrīvojumam no nodevas (76) nebija būtiskas ietekmes laikposmā kopš 2004. gada, ņemot vērā uzņēmumu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, akcionāru struktūru un Likumā par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, paredzētos vispārīgos atbrīvojumus. |
| --- | --- |

(139)

Tāpat kā gadījumā, kad kapitāla pieaugumu rada akciju pārdošana, Malta paskaidroja, ka Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pantā paredzētajam atbrīvojumam no nodevas (76) nebija būtiskas ietekmes laikposmā kopš 2004. gada, ņemot vērā uzņēmumu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, akcionāru struktūru un Likumā par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, paredzētos vispārīgos atbrīvojumus.

76

| (140) | Pamatojoties uz Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, 47. panta 3. punkta d) apakšpunktu un 47. panta 4. punktu, nodevas neiekasē no darījumiem ar tāda uzņēmuma vērtspapīriem, kurā vairāk nekā puse no parasto akciju kapitāla, balsstiesībām un peļņas tiesībām pieder personām, kas nav Maltas rezidenti un kas nepieder Maltas rezidentiem vai neatrodas to tiešā vai netiešā kontrolē, ja uzņēmuma uzņēmējdarbība lielākoties noris ārpus Maltas. Labumu no šā likuma 42. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā atbrīvojuma gūst grupas iekšējie darījumi saistībā ar grupas pārstrukturēšanu, starp uzņēmumiem, kuros vairākums pieder un kuros vairākumu kontrolē vieni un tie paši akcionāri. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, 47. panta 3. punkta d) apakšpunktu un 47. panta 4. punktu, nodevas neiekasē no darījumiem ar tāda uzņēmuma vērtspapīriem, kurā vairāk nekā puse no parasto akciju kapitāla, balsstiesībām un peļņas tiesībām pieder personām, kas nav Maltas rezidenti un kas nepieder Maltas rezidentiem vai neatrodas to tiešā vai netiešā kontrolē, ja uzņēmuma uzņēmējdarbība lielākoties noris ārpus Maltas. Labumu no šā likuma 42. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā atbrīvojuma gūst grupas iekšējie darījumi saistībā ar grupas pārstrukturēšanu, starp uzņēmumiem, kuros vairākums pieder un kuros vairākumu kontrolē vieni un tie paši akcionāri.

| (141) | Malta ir apstiprinājusi, ka kopš 2004. gada ir noticis tikai viens darījums, kuram piemēroja 140. apsvērumā norādīto vispārīgo atbrīvojumu no nodevas, un tas attiecās uz Maltas akcionāram piederošām akcijām. Nodokļu atvieglojumu ziņā šis darījums nepārsniedza de minimis robežvērtību, pat pieskaitot labumu, kas tika gūts no atbrīvojuma par kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli (77). |
| --- | --- |

(141)

Malta ir apstiprinājusi, ka kopš 2004. gada ir noticis tikai viens darījums, kuram piemēroja 140. apsvērumā norādīto vispārīgo atbrīvojumu no nodevas, un tas attiecās uz Maltas akcionāram piederošām akcijām. Nodokļu atvieglojumu ziņā šis darījums nepārsniedza de minimis robežvērtību, pat pieskaitot labumu, kas tika gūts no atbrīvojuma par kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli (77).

de minimis

77

| (142) | Malta ir apņēmusies atcelt atbrīvojumu, kas paredzēts Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pantā, attiecībā uz Maltas rezidentiem. |
| --- | --- |

(142)

Malta ir apņēmusies atcelt atbrīvojumu, kas paredzēts Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pantā, attiecībā uz Maltas rezidentiem.

4.9.   Saistību stāšanās spēkā

Saistību stāšanās spēkā

| (143) | Malta apņēmās nodrošināt, ka jaunie noteikumi, kas padarīs šajā lēmumā norādītos pasākumus saderīgus ar iekšējo tirgu, stāsies spēkā trijos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas. No šā lēmuma pieņemšanas dienas līdz dienai, kad stāsies spēkā saistības, Malta apņēmās turpināt administrēt tonnāžas nodokļa shēmu un citus pasākumus, uz kuriem attiecas šis lēmums, tā, lai netiktu izmaksāts nesaderīgs atbalsts, kas būtu jāatgūst no atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(143)

Malta apņēmās nodrošināt, ka jaunie noteikumi, kas padarīs šajā lēmumā norādītos pasākumus saderīgus ar iekšējo tirgu, stāsies spēkā trijos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas. No šā lēmuma pieņemšanas dienas līdz dienai, kad stāsies spēkā saistības, Malta apņēmās turpināt administrēt tonnāžas nodokļa shēmu un citus pasākumus, uz kuriem attiecas šis lēmums, tā, lai netiktu izmaksāts nesaderīgs atbalsts, kas būtu jāatgūst no atbalsta saņēmējiem.

4.10.   Tiesiskā paļāvība, juridiskā noteiktība, pašreizējā atbalsta statuss

Tiesiskā paļāvība, juridiskā noteiktība, pašreizējā atbalsta statuss

| (144) | Malta ir norādījusi, ka shēma ir uzskatāma par pastāvošu atbalstu un ka Malta un kuģniecības organizācijas tiesiski paļaujas uz to. |
| --- | --- |

(144)

Malta ir norādījusi, ka shēma ir uzskatāma par pastāvošu atbalstu un ka Malta un kuģniecības organizācijas tiesiski paļaujas uz to.

| (145) | Maltas tonnāžas nodokļa shēma un saistītie pasākumi tika ieviesti 1973. gadā. Šajā saistībā Malta norādīja uz attiecīgajām 1973. gada Tirdzniecības kuģu likuma daļām sākotnējā versijā (78), jo īpaši uz 85. un 86. pantu, kuros ir definēti kuģi un ienākumi, kas ir atbrīvoti no ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(145)

Maltas tonnāžas nodokļa shēma un saistītie pasākumi tika ieviesti 1973. gadā. Šajā saistībā Malta norādīja uz attiecīgajām 1973. gada Tirdzniecības kuģu likuma daļām sākotnējā versijā (78), jo īpaši uz 85. un 86. pantu, kuros ir definēti kuģi un ienākumi, kas ir atbrīvoti no ienākuma nodokļa.

78

| (146) | Malta apgalvo, ka attiecībā uz šiem pasākumiem tika veikta pirmsiestāšanās pārbaude. Iestāšanās sarunās nodaļā par pārvadājumiem tika skaidri iekļauti konkurences jautājumi saistībā ar pārvadājumiem, tostarp tonnāžas nodokli. Malta uzsver, ka tajā laikā Komisija neatzīmēja, ka Maltas tonnāžas nodokļa shēma ir problemātiska. Atsaucoties uz korespondenci, Malta apgalvo, ka Komisija atzina par apmierinošu Maltas iesniegto informāciju par shēmu. Jo īpaši Malta atsaucas uz sanāksmi par Maltas iestāšanos ES, kas notika 2001. gada 26. oktobrī, kad saskaņā ar tās piezīmēm tika pieņemts lēmums ieteikt provizoriski izbeigt sarunas par pārvadājumu nodaļu. Malta apgalvo, ka – tāpat kā kuģniecības organizācijas, kuras ir guvušas labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, – tā vienmēr ir sapratusi un uzskatījusi, ka shēma bija pilnībā atbilstīga Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(146)

Malta apgalvo, ka attiecībā uz šiem pasākumiem tika veikta pirmsiestāšanās pārbaude. Iestāšanās sarunās nodaļā par pārvadājumiem tika skaidri iekļauti konkurences jautājumi saistībā ar pārvadājumiem, tostarp tonnāžas nodokli. Malta uzsver, ka tajā laikā Komisija neatzīmēja, ka Maltas tonnāžas nodokļa shēma ir problemātiska. Atsaucoties uz korespondenci, Malta apgalvo, ka Komisija atzina par apmierinošu Maltas iesniegto informāciju par shēmu. Jo īpaši Malta atsaucas uz sanāksmi par Maltas iestāšanos ES, kas notika 2001. gada 26. oktobrī, kad saskaņā ar tās piezīmēm tika pieņemts lēmums ieteikt provizoriski izbeigt sarunas par pārvadājumu nodaļu. Malta apgalvo, ka – tāpat kā kuģniecības organizācijas, kuras ir guvušas labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, – tā vienmēr ir sapratusi un uzskatījusi, ka shēma bija pilnībā atbilstīga Jūras transporta pamatnostādnēm.

| (147) | Līdz 2004. gada 31. augustam Komisijai tika paziņots par attiecīgajiem Maltas tiesību aktiem, Tirdzniecības kuģu likumu un Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem, kā to nosaka Pievienošanās akts (79). Komisijai tika paziņots par tonnāžas nodokļa shēmu 2000. gada 19. oktobra dokumentā CONF-M 51/00, ko papildināja 2001. gada 18. septembra dokuments CONF-M 65/01. |
| --- | --- |

(147)

Līdz 2004. gada 31. augustam Komisijai tika paziņots par attiecīgajiem Maltas tiesību aktiem, Tirdzniecības kuģu likumu un Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem, kā to nosaka Pievienošanās akts (79). Komisijai tika paziņots par tonnāžas nodokļa shēmu 2000. gada 19. oktobra dokumentā CONF-M 51/00, ko papildināja 2001. gada 18. septembra dokuments CONF-M 65/01.

79

| (148) | Attiecīgie tiesību akti nemainījās laikposmā no iestāšanās dienas līdz 2007. gada 1. maijam. Valsts noteikumos tika veikti grozījumi tikai 2010. gadā, lai transponētu principus, kuri tika ieviesti ar Komisijas paziņojumu “Norādījumi par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem” (turpmāk “Kuģu administrēšanas pamatnostādnes”) (80). |
| --- | --- |

(148)

Attiecīgie tiesību akti nemainījās laikposmā no iestāšanās dienas līdz 2007. gada 1. maijam. Valsts noteikumos tika veikti grozījumi tikai 2010. gadā, lai transponētu principus, kuri tika ieviesti ar Komisijas paziņojumu “Norādījumi par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem” (turpmāk “Kuģu administrēšanas pamatnostādnes”) (80).

80

| (149) | Malta atgādināja Komisijai, ka tonnāžas nodokļa shēma nebija minēta starp shēmām, kas bija jāizlabo, kad bija gandrīz beidzies Pievienošanās līgumā paredzētais triju gadu periods grozījumu veikšanai pastāvošajos atbalsta pasākumos, un tāpēc tā uzskatīja shēmu par pastāvošu atbalstu. Savā 2007. gada 24. aprīļa vēstulē Komisija norādīja tikai uz diviem atbalsta pasākumiem – sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu – Gozo Channel Co Ltd un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu – Sea Malta Co Ltd. |
| --- | --- |

(149)

Malta atgādināja Komisijai, ka tonnāžas nodokļa shēma nebija minēta starp shēmām, kas bija jāizlabo, kad bija gandrīz beidzies Pievienošanās līgumā paredzētais triju gadu periods grozījumu veikšanai pastāvošajos atbalsta pasākumos, un tāpēc tā uzskatīja shēmu par pastāvošu atbalstu. Savā 2007. gada 24. aprīļa vēstulē Komisija norādīja tikai uz diviem atbalsta pasākumiem – sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu – Gozo Channel Co Ltd un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu – Sea Malta Co Ltd.

Gozo Channel Co Ltd

Sea Malta Co Ltd

5.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (150) | Kā norādīts 3. apsvērumā, piezīmes tika saņemtas no sešām ieinteresētajām personām un kāda Vācijas kuģniecības nozares darbinieka, kurš vēlas palikt anonīms. Šīs piezīmes ir apkopotas 151. līdz 177. apsvērumā. |
| --- | --- |

(150)

Kā norādīts 3. apsvērumā, piezīmes tika saņemtas no sešām ieinteresētajām personām un kāda Vācijas kuģniecības nozares darbinieka, kurš vēlas palikt anonīms. Šīs piezīmes ir apkopotas 151. līdz 177. apsvērumā.

5.1.   Kuģi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

Kuģi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

| (151) | Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (turpmāk “EKKĪA”) piekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam, ka zvejas kuģiem, naftas platformām un nekomerciālām atpūtas jahtām nedrīkst piemērot tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

(151)

Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (turpmāk “EKKĪA”) piekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam, ka zvejas kuģiem, naftas platformām un nekomerciālām atpūtas jahtām nedrīkst piemērot tonnāžas nodokli.

5.2.   Tonnāžas nodokļa piemērošana baržām

Tonnāžas nodokļa piemērošana baržām

| (152) | Maltas Starptautiskās Kuģniecības padome uzsvēra, ka bezmotora barža pārvadā kravu, savukārt velkonis nodrošina to, ka krava sasniedz savu galamērķi. Tāpēc tā bija viena kopīga darbība un katram kuģim drīkstēja piemērot tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

(152)

Maltas Starptautiskās Kuģniecības padome uzsvēra, ka bezmotora barža pārvadā kravu, savukārt velkonis nodrošina to, ka krava sasniedz savu galamērķi. Tāpēc tā bija viena kopīga darbība un katram kuģim drīkstēja piemērot tonnāžas nodokli.

5.3.   Tonnāžas nodokļa piemērošana kruīza kuģiem

Tonnāžas nodokļa piemērošana kruīza kuģiem

| (153) | Maltas Starptautiskās Kuģniecības padome uzsvēra, ka kruīza kuģu darbība ir līdzvērtīga pasažieru pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(153)

Maltas Starptautiskās Kuģniecības padome uzsvēra, ka kruīza kuģu darbība ir līdzvērtīga pasažieru pārvadājumiem.

| (154) | EKKĪA norādīja, ka kruīza kuģu primārais uzdevums ir jūras pārvadājumi, pat ja tos veic atpūtas vajadzībām. EKKĪA arī uzsvēra, ka uz kruīza kuģiem attiecas tā pati kontrole un noteikumi, kas attiecas uz citiem lieliem kuģiem, kuri iziet okeānā, un uz šiem kuģiem esošajiem jūrniekiem ir jāizpilda tādas pašas sertifikācijas prasības. Uz tiem attiecas tā pati karoga un ostas valsts kontrole un tās pašas starptautiskās konvencijas, kas attiecas uz citiem kuģiem, kuri dodas starptautiskos braucienos. Kruīza nozare ir būtiski veicinājusi Jūras transporta pamatnostādņu mērķu sasniegšanu. Kruīza nozare saskaras ar konkurences ierobežojumiem ārpus Savienības. Tiktāl, ciktāl kāda valsts, kas noslēgusi EEZ līgumu, vai dalībvalsts piemēro nodokļus (vai citas izmaksas), ko nepiemēro citas valstis, šī dalībvalsts var sagaidīt, ka kuģi mainīs karogu, ar kuru tie kuģo, uz tādas valsts karogu, kurā kopējās izmaksas ir mazākas. |
| --- | --- |

(154)

EKKĪA norādīja, ka kruīza kuģu primārais uzdevums ir jūras pārvadājumi, pat ja tos veic atpūtas vajadzībām. EKKĪA arī uzsvēra, ka uz kruīza kuģiem attiecas tā pati kontrole un noteikumi, kas attiecas uz citiem lieliem kuģiem, kuri iziet okeānā, un uz šiem kuģiem esošajiem jūrniekiem ir jāizpilda tādas pašas sertifikācijas prasības. Uz tiem attiecas tā pati karoga un ostas valsts kontrole un tās pašas starptautiskās konvencijas, kas attiecas uz citiem kuģiem, kuri dodas starptautiskos braucienos. Kruīza nozare ir būtiski veicinājusi Jūras transporta pamatnostādņu mērķu sasniegšanu. Kruīza nozare saskaras ar konkurences ierobežojumiem ārpus Savienības. Tiktāl, ciktāl kāda valsts, kas noslēgusi EEZ līgumu, vai dalībvalsts piemēro nodokļus (vai citas izmaksas), ko nepiemēro citas valstis, šī dalībvalsts var sagaidīt, ka kuģi mainīs karogu, ar kuru tie kuģo, uz tādas valsts karogu, kurā kopējās izmaksas ir mazākas.

5.4.   Tonnāžas nodokļa piemērošana komerciālajām jahtām

Tonnāžas nodokļa piemērošana komerciālajām jahtām

| (155) | Maltas Starptautiskās Kuģniecības padome, Maltas Tirdzniecības, uzņēmējdarbības un rūpniecības palāta, kā arī Maltas Superjahtu nozares tīkls uzsvēra, ka komerciālās jahtas nodarbojas ar pasažieru pārvadājumiem, kur liela daļa starptautiskās konkurences notiek ar ārzonu centriem par to, lai piesaistītu uzņēmumus, kuri reģistrētu savas īpašumtiesības un komerciālās jahtas. |
| --- | --- |

(155)

Maltas Starptautiskās Kuģniecības padome, Maltas Tirdzniecības, uzņēmējdarbības un rūpniecības palāta, kā arī Maltas Superjahtu nozares tīkls uzsvēra, ka komerciālās jahtas nodarbojas ar pasažieru pārvadājumiem, kur liela daļa starptautiskās konkurences notiek ar ārzonu centriem par to, lai piesaistītu uzņēmumus, kuri reģistrētu savas īpašumtiesības un komerciālās jahtas.

5.5.   Tonnāžas nodokļa piemērošana palīgkuģiem

Tonnāžas nodokļa piemērošana palīgkuģiem

| (156) | EKKĪA uzstāja, ka attiecīgo kuģu veidu sarakstam nevajadzētu būt galīgam un izsmeļošam. Tā apgalvoja, ka nav īstas atšķirības starp “pakalpojumu” un “pārvadājumu” darbībām, jo tās visas ir komerciālas kuģošanas darbības. Tā atzinīgi novērtēja to, ka Komisija ir atzinusi, ka daži palīgkuģi (piem., kabeļu likšanas kuģi) ir atbilstīgi valsts atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(156)

EKKĪA uzstāja, ka attiecīgo kuģu veidu sarakstam nevajadzētu būt galīgam un izsmeļošam. Tā apgalvoja, ka nav īstas atšķirības starp “pakalpojumu” un “pārvadājumu” darbībām, jo tās visas ir komerciālas kuģošanas darbības. Tā atzinīgi novērtēja to, ka Komisija ir atzinusi, ka daži palīgkuģi (piem., kabeļu likšanas kuģi) ir atbilstīgi valsts atbalsta saņemšanai.

5.6.   Ienākumi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

Ienākumi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

5.6.1.   Tāda kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana

Tāda kapitāla pieauguma aplikšana ar nodokli, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana

| (157) | EKKĪA apgalvoja, ka peļņa, kas gūta, pērkot un pārdodot ar kuģa ekspluatanta parastām darbībām saistītus aktīvus, ir jāatbrīvo no tonnāžas nodokļa tikai tad, ja uzņēmums neveic nekādas citas darbības, izņemot aktīvu pirkšanu un pārdošanu. Tādā gadījumā pats uzņēmums nav uzskatāms par tādu, kas sniedz kuģošanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(157)

EKKĪA apgalvoja, ka peļņa, kas gūta, pērkot un pārdodot ar kuģa ekspluatanta parastām darbībām saistītus aktīvus, ir jāatbrīvo no tonnāžas nodokļa tikai tad, ja uzņēmums neveic nekādas citas darbības, izņemot aktīvu pirkšanu un pārdošanu. Tādā gadījumā pats uzņēmums nav uzskatāms par tādu, kas sniedz kuģošanas pakalpojumus.

| (158) | EKKĪA norādīja, ka tonnāžas nodoklis ir jāpiemēro arī kapitāla pieaugumam, ko rada tādu kuģu pārdošana, kuri ir iegādāti pirms tonnāžas nodokļa shēmas stāšanas spēkā, un tādā gadījuma tonnāžas nodokļa shēmās ir jāiekļauj godīgi un taisnīgi pārejas noteikumi, ņemot vērā jebkādu uzkrāto fiskālo pieprasījumu laikposmā pirms tonnāžas nodokļa piemērošanas. |
| --- | --- |

(158)

EKKĪA norādīja, ka tonnāžas nodoklis ir jāpiemēro arī kapitāla pieaugumam, ko rada tādu kuģu pārdošana, kuri ir iegādāti pirms tonnāžas nodokļa shēmas stāšanas spēkā, un tādā gadījuma tonnāžas nodokļa shēmās ir jāiekļauj godīgi un taisnīgi pārejas noteikumi, ņemot vērā jebkādu uzkrāto fiskālo pieprasījumu laikposmā pirms tonnāžas nodokļa piemērošanas.

5.6.2.   Tonnāžas nodokļa piemērošana ar jūras pārvadājumiem saistītajiem papildu pakalpojumiem

Tonnāžas nodokļa piemērošana ar jūras pārvadājumiem saistītajiem papildu pakalpojumiem

| (159) | Kā norāda EKKĪA, papildu darbībām ir jābūt kuģniecības organizācijas sniegta kuģošanas pakalpojuma parastai daļai. Tā apgalvo, ka nav nepieciešams definēt “papildu darbības” Jūras transporta pamatnostādņu piemērošanas vajadzībām, bet ir jāļauj dalībvalstīm pašām lemt par to sīku interpretāciju Komisijas uzraudzībā. |
| --- | --- |

(159)

Kā norāda EKKĪA, papildu darbībām ir jābūt kuģniecības organizācijas sniegta kuģošanas pakalpojuma parastai daļai. Tā apgalvo, ka nav nepieciešams definēt “papildu darbības” Jūras transporta pamatnostādņu piemērošanas vajadzībām, bet ir jāļauj dalībvalstīm pašām lemt par to sīku interpretāciju Komisijas uzraudzībā.

| (160) | EKKĪA piekrīt Komisijai, ka pakalpojumi, piemēram, aizdevumi un garantijas, ko sniedz finanšu iestādes kuģniecības uzņēmumiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, nav uzskatāmi par atbilstīgām “papildu darbībām”. |
| --- | --- |

(160)

EKKĪA piekrīt Komisijai, ka pakalpojumi, piemēram, aizdevumi un garantijas, ko sniedz finanšu iestādes kuģniecības uzņēmumiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, nav uzskatāmi par atbilstīgām “papildu darbībām”.

| (161) | Ja uzņēmuma vienīgā nodarbošanās ir atbilstīgu kuģu ekspluatācija, visa peļņa no kuģu ekspluatācijas ir jānodala, ja vien uzņēmējdarbība atbilst nozares tradīcijām un praksei. |
| --- | --- |

(161)

Ja uzņēmuma vienīgā nodarbošanās ir atbilstīgu kuģu ekspluatācija, visa peļņa no kuģu ekspluatācijas ir jānodala, ja vien uzņēmējdarbība atbilst nozares tradīcijām un praksei.

| (162) | EKKĪA norādīja, ka daudzi uzņēmumi iekasē solidāru maksu par saviem pakalpojumiem un plašā pieeja ļauj tiem izvairīties no prasības veikt patvaļīgus aprēķinus peļņas proporcionālas sadalīšanas vajadzībām. EKKĪA uzsvēra, ka plašo pieeju atbalsta ESAO Nodokļu paraugkonvencija. |
| --- | --- |

(162)

EKKĪA norādīja, ka daudzi uzņēmumi iekasē solidāru maksu par saviem pakalpojumiem un plašā pieeja ļauj tiem izvairīties no prasības veikt patvaļīgus aprēķinus peļņas proporcionālas sadalīšanas vajadzībām. EKKĪA uzsvēra, ka plašo pieeju atbalsta ESAO Nodokļu paraugkonvencija.

| (163) | EKKĪA norādīja, ka pakalpojumi, kuriem nosaka atsevišķu maksu, ir nepieciešams un parasts elements, veicot vairumu no pasažieru jūras pārvadājumu pakalpojumiem. Bez tiem kuģošana nebūtu pievilcīga klientiem un nebūtu izdevīga kuģošanas uzņēmumiem, tāpēc tiem ir jābūt atbilstīgiem tonnāžas nodoklim. |
| --- | --- |

(163)

EKKĪA norādīja, ka pakalpojumi, kuriem nosaka atsevišķu maksu, ir nepieciešams un parasts elements, veicot vairumu no pasažieru jūras pārvadājumu pakalpojumiem. Bez tiem kuģošana nebūtu pievilcīga klientiem un nebūtu izdevīga kuģošanas uzņēmumiem, tāpēc tiem ir jābūt atbilstīgiem tonnāžas nodoklim.

| (164) | Attiecībā uz kruīza darbībām – pārvadājumu paketē ir arī dažādi pakalpojumi, kurus sniedz brauciena laikā un kurus sagaida pasažieris. EKKĪA norādīja, ka tie ir sakaru pakalpojumi, bāri, valūtas maiņa, ekskursijas uz sauszemes, iepirkšanās, veselības un skaistumkopšanas pakalpojumi un izklaide. Dažos gadījumos, piemēram, ekskursiju uz sauszemes gadījumā, šīs papildu darbības ir kruīza kuģa operatora iepirkts pakalpojums – tās parasti nokomplektē vietējie starpnieki un pārdod kruīza kuģu operatoram – un tāpēc tie ir jāiekļauj kā atbilstīga darbība. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz kruīza darbībām – pārvadājumu paketē ir arī dažādi pakalpojumi, kurus sniedz brauciena laikā un kurus sagaida pasažieris. EKKĪA norādīja, ka tie ir sakaru pakalpojumi, bāri, valūtas maiņa, ekskursijas uz sauszemes, iepirkšanās, veselības un skaistumkopšanas pakalpojumi un izklaide. Dažos gadījumos, piemēram, ekskursiju uz sauszemes gadījumā, šīs papildu darbības ir kruīza kuģa operatora iepirkts pakalpojums – tās parasti nokomplektē vietējie starpnieki un pārdod kruīza kuģu operatoram – un tāpēc tie ir jāiekļauj kā atbilstīga darbība.

| (165) | EKKĪA atzīst principu par izvairīšanos no negodīgas konkurences ar krastā esošiem vietējiem uzņēmumiem, norādot, ka nebūtu pieņemams, ka kuģus primāri izmanto kā peldošus lielveikalus, kazino vai statiskas viesnīcas. |
| --- | --- |

(165)

EKKĪA atzīst principu par izvairīšanos no negodīgas konkurences ar krastā esošiem vietējiem uzņēmumiem, norādot, ka nebūtu pieņemams, ka kuģus primāri izmanto kā peldošus lielveikalus, kazino vai statiskas viesnīcas.

| (166) | Maltas Starptautiskā Kuģniecības padome iesniedza līdzīgus apsvērumus par kruīza un pasažieru paketēm. |
| --- | --- |

(166)

Maltas Starptautiskā Kuģniecības padome iesniedza līdzīgus apsvērumus par kruīza un pasažieru paketēm.

5.6.3.   Tonnāžas nodokļa piemērošana struktūrām, kas fraktē atbilstīgus kuģus uz berbouta līguma pamata

Tonnāžas nodokļa piemērošana struktūrām, kas fraktē atbilstīgus kuģus uz berbouta līguma pamata

| (167) | EKKĪA apgalvoja, ka dalībvalstīm ir jālemj par to, vai ir jāievieš kādi ierobežojumi, ņemot vērā, piemēram, to, kā ir organizēta valsts kuģniecības nozare un jūrniecības nozaru grupa. |
| --- | --- |

(167)

EKKĪA apgalvoja, ka dalībvalstīm ir jālemj par to, vai ir jāievieš kādi ierobežojumi, ņemot vērā, piemēram, to, kā ir organizēta valsts kuģniecības nozare un jūrniecības nozaru grupa.

| (168) | Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija paskaidroja, ka berbouta fraktēšana ir vispārpieņemta kuģniecības uzņēmumu prakse. Tomēr tikai maza daļa no kuģniecības uzņēmumu kopējās tonnāžas parasti tiek fraktēta uz berbouta līguma pamata. Ir daži uzņēmumi, kuriem pieder tikai tādi kuģi, kurus nodod fraktēšanai uz berbouta līguma pamata. Ja ienākumi no berbouta fraktēšanas nav pilnīgi atbrīvoti no nodokļiem, EEZ kuģu īpašnieki nevar nodrošināt konkurētspējīgas frakta likmes. Turklāt uzņēmumi, kas apkalpo naftas un gāzes nozari ārvalstu šelfos, parasti nodala kuģa īpašumtiesības un ekspluatāciju, lai varētu konkurēt valstī, kurā tie darbojas. Bieži berbouta fraktēšana ir vienīgā iespēja iekļūt aizsargātos ārvalstu tirgos. Kā arī, ja fraktētājs ir ar naftu saistīts uzņēmums, tam bieži vien ir pašam sava štata apkalpe un tehnisko kuģa pārvaldības pakalpojumu organizācija, kuru fraktētājs vēlas nodarbināt. Ir arī tādas teritorijas, kurās ir nepieņemams risks, kas saistīts ar apkalpes izmaksām un pieejamību, kuģu remonta izmaksām un savlaicīgu pieejamību un citām ar kuģa darbību saistītām vajadzībām un kurās tāpēc priekšroku dod berbouta fraktēšanai. |
| --- | --- |

(168)

Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija paskaidroja, ka berbouta fraktēšana ir vispārpieņemta kuģniecības uzņēmumu prakse. Tomēr tikai maza daļa no kuģniecības uzņēmumu kopējās tonnāžas parasti tiek fraktēta uz berbouta līguma pamata. Ir daži uzņēmumi, kuriem pieder tikai tādi kuģi, kurus nodod fraktēšanai uz berbouta līguma pamata. Ja ienākumi no berbouta fraktēšanas nav pilnīgi atbrīvoti no nodokļiem, EEZ kuģu īpašnieki nevar nodrošināt konkurētspējīgas frakta likmes. Turklāt uzņēmumi, kas apkalpo naftas un gāzes nozari ārvalstu šelfos, parasti nodala kuģa īpašumtiesības un ekspluatāciju, lai varētu konkurēt valstī, kurā tie darbojas. Bieži berbouta fraktēšana ir vienīgā iespēja iekļūt aizsargātos ārvalstu tirgos. Kā arī, ja fraktētājs ir ar naftu saistīts uzņēmums, tam bieži vien ir pašam sava štata apkalpe un tehnisko kuģa pārvaldības pakalpojumu organizācija, kuru fraktētājs vēlas nodarbināt. Ir arī tādas teritorijas, kurās ir nepieņemams risks, kas saistīts ar apkalpes izmaksām un pieejamību, kuģu remonta izmaksām un savlaicīgu pieejamību un citām ar kuģa darbību saistītām vajadzībām un kurās tāpēc priekšroku dod berbouta fraktēšanai.

| (169) | Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija apgalvo, ka, atļaujot tonnāžas nodokļa uzņēmumiem fraktēt kuģus uz berbouta līguma pamata, nepalielinās valsts atbalsts kuģniecības nozarei (81). No nodokļa atbrīvotos ienākumus no kuģošanas sadala tikai starp uzņēmumu, kuram pieder kuģis un kurš to nodod fraktēšanai, un uzņēmumu, kurš ekspluatē kuģi (kuģi ekspluatējošā uzņēmuma ienākumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa, samazina berbouta nomas gadījumā, jo šie ienākumi ir atbrīvoti no nodokļa kuģa īpašnieka gadījumā). |
| --- | --- |

(169)

Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija apgalvo, ka, atļaujot tonnāžas nodokļa uzņēmumiem fraktēt kuģus uz berbouta līguma pamata, nepalielinās valsts atbalsts kuģniecības nozarei (81). No nodokļa atbrīvotos ienākumus no kuģošanas sadala tikai starp uzņēmumu, kuram pieder kuģis un kurš to nodod fraktēšanai, un uzņēmumu, kurš ekspluatē kuģi (kuģi ekspluatējošā uzņēmuma ienākumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa, samazina berbouta nomas gadījumā, jo šie ienākumi ir atbrīvoti no nodokļa kuģa īpašnieka gadījumā).

81

| (170) | Maltas Starptautiskā Kuģniecības padome norādīja, ka kuģa turēšana īpašumā un kuģa ekspluatēšana ir jāuztver kā viens veselums. Kuģa turēšanu īpašumā un kuģa ekspluatāciju var veikt viena un tā pati organizācija. Citkārt dažādas struktūras koncentrējas uz vienu un to pašu darbību. Dažādām struktūrām ir izmaksas un pienākumi, tostarp pienākums nodrošināt, ka primārā darbība tiek veikta droši un efektīvi. Tika uzsvērts, ka saskaņā ar Maltas tiesību aktiem un starptautiskajiem tiesību aktiem kuģa īpašniekam ir paredzēti stingri pienākumi un atbildība, pat ja kuģis ir nodots fraktēšanai uz berbouta līguma pamata. Tāpēc, ja nofraktēts kuģis veic kravu un pasažieru starptautiskus pārvadājumus, gan īpašnieks, gan fraktētājs ir jāiekļauj tonnāžas nodokļa shēmā. |
| --- | --- |

(170)

Maltas Starptautiskā Kuģniecības padome norādīja, ka kuģa turēšana īpašumā un kuģa ekspluatēšana ir jāuztver kā viens veselums. Kuģa turēšanu īpašumā un kuģa ekspluatāciju var veikt viena un tā pati organizācija. Citkārt dažādas struktūras koncentrējas uz vienu un to pašu darbību. Dažādām struktūrām ir izmaksas un pienākumi, tostarp pienākums nodrošināt, ka primārā darbība tiek veikta droši un efektīvi. Tika uzsvērts, ka saskaņā ar Maltas tiesību aktiem un starptautiskajiem tiesību aktiem kuģa īpašniekam ir paredzēti stingri pienākumi un atbildība, pat ja kuģis ir nodots fraktēšanai uz berbouta līguma pamata. Tāpēc, ja nofraktēts kuģis veic kravu un pasažieru starptautiskus pārvadājumus, gan īpašnieks, gan fraktētājs ir jāiekļauj tonnāžas nodokļa shēmā.

5.6.4.   Tonnāžas nodokļa piemērošana kuģiem, kurus iznomā ar apkalpi (fraktēšana uz noteiktu laiku/reisu)

Tonnāžas nodokļa piemērošana kuģiem, kurus iznomā ar apkalpi (fraktēšana uz noteiktu laiku/reisu)

| (171) | EKKĪA uzsvēra, ka fraktēšanas darbībai ir tieša un netieša ietekme uz daudzu kuģošanas speciālistu nodarbinātību visā Eiropā un ka elastīga pieeja veicina kuģniecības uzņēmumu galveno mītņu saglabāšanu ES. |
| --- | --- |

(171)

EKKĪA uzsvēra, ka fraktēšanas darbībai ir tieša un netieša ietekme uz daudzu kuģošanas speciālistu nodarbinātību visā Eiropā un ka elastīga pieeja veicina kuģniecības uzņēmumu galveno mītņu saglabāšanu ES.

| (172) | Attiecībā uz dažiem Komisijas lēmumiem, kuros tika noteikts, ka minimālai daļai pašu kuģošanas darbību ir jābūt fraktēšanai uz noteiktu laiku, lai varētu gūt labumu no tonnāžas nodokļa, EKKĪA uzskatīja, ka šī prasība ir jāmīkstina. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz dažiem Komisijas lēmumiem, kuros tika noteikts, ka minimālai daļai pašu kuģošanas darbību ir jābūt fraktēšanai uz noteiktu laiku, lai varētu gūt labumu no tonnāžas nodokļa, EKKĪA uzskatīja, ka šī prasība ir jāmīkstina.

| (173) | Kā norādīja Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija, komerciālu iemeslu dēļ vairums kuģniecības uzņēmumu ir pārstāvēti vairākos jūrniecības centros visā pasaulē, un, ja starptautiskai kuģniecības organizācijai ir stratēģija palielināt to daļu savas flotes, kuru fraktē uz noteiktu laiku, tā var īstenot šo stratēģiju neatkarīgi no jebkādiem Eiropas tonnāžas nodokļa shēmu ierobežojumiem. Tā vienkārši to izdarīs ar tāda meitasuzņēmuma starpniecību, kas nav EEZ rezidents. |
| --- | --- |

(173)

Kā norādīja Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija, komerciālu iemeslu dēļ vairums kuģniecības uzņēmumu ir pārstāvēti vairākos jūrniecības centros visā pasaulē, un, ja starptautiskai kuģniecības organizācijai ir stratēģija palielināt to daļu savas flotes, kuru fraktē uz noteiktu laiku, tā var īstenot šo stratēģiju neatkarīgi no jebkādiem Eiropas tonnāžas nodokļa shēmu ierobežojumiem. Tā vienkārši to izdarīs ar tāda meitasuzņēmuma starpniecību, kas nav EEZ rezidents.

5.7.   Noteikums par saikni ar karoga valsti

Noteikums par saikni ar karoga valsti

| (174) | EKKĪA uzskatīja, ka būtībā Jūras transporta pamatnostādnes ir pragmatiski elastīgas attiecībā uz dalībvalstu karogu izmantošanu un tās nevajadzētu padarīt stingrākas. |
| --- | --- |

(174)

EKKĪA uzskatīja, ka būtībā Jūras transporta pamatnostādnes ir pragmatiski elastīgas attiecībā uz dalībvalstu karogu izmantošanu un tās nevajadzētu padarīt stingrākas.

5.8.   Ierobežojošie noteikumi

Ierobežojošie noteikumi

| (175) | EKKĪA uzsvēra, ka tonnāžas nodokļa shēmās ir skaidri jādefinē atbilstīgās darbības. |
| --- | --- |

(175)

EKKĪA uzsvēra, ka tonnāžas nodokļa shēmās ir skaidri jādefinē atbilstīgās darbības.

| (176) | Kuģa ekspluatants var nodalīt pakalpojumu “iepirkšanu” no citiem uzņēmumiem, taču ne ienākumus no citiem uzņēmējdarbības veidiem. Šo godīgas konkurences principu parasti izmanto nodokļa administrēšanā, un tas ir zināms kā iekšējās cenas noteikšanas prasība. Piemēram, ja kuģa ekspluatants savā paketē piedāvā pakalpojumus uz zemes, piemēram, pārvadājumus pa autoceļiem vai viesnīcu pakalpojumus, jebkuram uzcenojumam, ko tas iekasē par pakalpojumiem virs izmaksām, kas atbilst godīgas konkurences principam, ir jāpiemēro tonnāžas nodoklis. Tādējādi, ja pakalpojumus sniedz trešā persona atbilstoši tirgus likmēm, jebkura ekspluatanta peļņa tiks ierobežota. Tomēr, ja pakalpojumus sniedz kuģa ekspluatanta grupā, tiem noteiks iekšējo cenu un peļņai no pārvadājumiem pa autoceļiem vai viesnīcu pakalpojumiem nepiemēros tonnāžas nodokli – tonnāžas nodokli varēs piemērot vienīgi šādai pakalpojumu grupai aprēķinātajam uzcenojumam. |
| --- | --- |

(176)

Kuģa ekspluatants var nodalīt pakalpojumu “iepirkšanu” no citiem uzņēmumiem, taču ne ienākumus no citiem uzņēmējdarbības veidiem. Šo godīgas konkurences principu parasti izmanto nodokļa administrēšanā, un tas ir zināms kā iekšējās cenas noteikšanas prasība. Piemēram, ja kuģa ekspluatants savā paketē piedāvā pakalpojumus uz zemes, piemēram, pārvadājumus pa autoceļiem vai viesnīcu pakalpojumus, jebkuram uzcenojumam, ko tas iekasē par pakalpojumiem virs izmaksām, kas atbilst godīgas konkurences principam, ir jāpiemēro tonnāžas nodoklis. Tādējādi, ja pakalpojumus sniedz trešā persona atbilstoši tirgus likmēm, jebkura ekspluatanta peļņa tiks ierobežota. Tomēr, ja pakalpojumus sniedz kuģa ekspluatanta grupā, tiem noteiks iekšējo cenu un peļņai no pārvadājumiem pa autoceļiem vai viesnīcu pakalpojumiem nepiemēros tonnāžas nodokli – tonnāžas nodokli varēs piemērot vienīgi šādai pakalpojumu grupai aprēķinātajam uzcenojumam.

5.9.   No kuģniecības uzņēmumu finansēšanas gūtās peļņas atbrīvošana no nodokļiem

No kuģniecības uzņēmumu finansēšanas gūtās peļņas atbrīvošana no nodokļiem

| (177) | EKKĪA piekrita Komisijai, ka pakalpojumi, piemēram, aizdevumi un garantijas, kurus sniedz finanšu iestādes kuģniecības uzņēmumiem, kuri ir tonnāžas nodokļa shēmā, nav uzskatāmi par “atbilstīgām” vai “papildu” darbībām. |
| --- | --- |

(177)

EKKĪA piekrita Komisijai, ka pakalpojumi, piemēram, aizdevumi un garantijas, kurus sniedz finanšu iestādes kuģniecības uzņēmumiem, kuri ir tonnāžas nodokļa shēmā, nav uzskatāmi par “atbilstīgām” vai “papildu” darbībām.

6.   MALTAS PIEZĪMES PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

MALTAS PIEZĪMES PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (178) | Malta uzskata, ka no vairuma iesniegto dokumentu var skaidri secināt, ka kopumā visi ir apmierināti ar Jūras transporta pamatnostādņu piemērošanu Maltā. Malta norādīja, ka akcionāriem nebija iebildumu un tie atbalstīja pašreizējo kārtību. |
| --- | --- |

(178)

Malta uzskata, ka no vairuma iesniegto dokumentu var skaidri secināt, ka kopumā visi ir apmierināti ar Jūras transporta pamatnostādņu piemērošanu Maltā. Malta norādīja, ka akcionāriem nebija iebildumu un tie atbalstīja pašreizējo kārtību.

7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   Atbalsta esība

Atbalsta esība

| (179) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(179)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (180) | Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir vienlaikus jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: i) tas ir jāfinansē valstij no valsts līdzekļiem, un pasākumam ir jābūt attiecināmam uz valsti; ii) tam ir jāpiešķir selektīva priekšrocība saņēmējam, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; iii) tam ir jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus; un iv) tam ir jāvar ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(180)

Attiecīgi, lai atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir vienlaikus jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: i) tas ir jāfinansē valstij no valsts līdzekļiem, un pasākumam ir jābūt attiecināmam uz valsti; ii) tam ir jāpiešķir selektīva priekšrocība saņēmējam, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; iii) tam ir jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus; un iv) tam ir jāvar ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (181) | Tālāk Komisija vērtēs, vai i) tonnāžas nodokļa shēma; ii) atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā; iii) atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; iv) atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; v) atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu; vi) atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem, (turpmāk kopā “valsts pasākumi”) atbilst 180. apsvērumā norādītajiem kritērijiem un tādējādi ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(181)

Tālāk Komisija vērtēs, vai i) tonnāžas nodokļa shēma; ii) atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā; iii) atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; iv) atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; v) atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu; vi) atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem, (turpmāk kopā “valsts pasākumi”) atbilst 180. apsvērumā norādītajiem kritērijiem un tādējādi ir valsts atbalsts.

Valsts līdzekļi, attiecināmība un priekšrocība

Valsts līdzekļi, attiecināmība un priekšrocība

| (182) | Komisija norāda, ka valsts pasākumi attiecas uz atbrīvojumiem no parastajiem nodokļiem un nodevām, kuri uzņēmumiem ir jāmaksā Maltas valstij. Tonnāžas nodokļa shēma nodrošina nodokļa samazinājumu, salīdzinot ar parasto ienākuma nodokli, kas jāmaksā no uzņēmuma ienākumiem saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli. Atbrīvojumu no tādu dividenžu un tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, un tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, un tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, veido atbrīvojumi saistībā ar Likumu par ienākuma nodokli, kas piešķirti atbilstīgi Tirdzniecības kuģu likumam un Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem. Līdzīgi atbrīvojumu no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem, kas paredzēts Likumā par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, piešķir atbilstīgi Tirdzniecības kuģu likumam un Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem. Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs, ir atbrīvojums arī no nodokļiem un nodevām, kurus uzņēmums parasti maksā Maltas valstij. |
| --- | --- |

(182)

Komisija norāda, ka valsts pasākumi attiecas uz atbrīvojumiem no parastajiem nodokļiem un nodevām, kuri uzņēmumiem ir jāmaksā Maltas valstij. Tonnāžas nodokļa shēma nodrošina nodokļa samazinājumu, salīdzinot ar parasto ienākuma nodokli, kas jāmaksā no uzņēmuma ienākumiem saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli. Atbrīvojumu no tādu dividenžu un tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, un tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, un tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, veido atbrīvojumi saistībā ar Likumu par ienākuma nodokli, kas piešķirti atbilstīgi Tirdzniecības kuģu likumam un Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem. Līdzīgi atbrīvojumu no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem, kas paredzēts Likumā par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, piešķir atbilstīgi Tirdzniecības kuģu likumam un Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem. Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs, ir atbrīvojums arī no nodokļiem un nodevām, kurus uzņēmums parasti maksā Maltas valstij.

| (183) | Komisija norāda, ka valsts zaudētie nodokļa ieņēmumi ir līdzvērtīgi valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā. Pieļaujot nodokļu un nodevu samazinājumu vai atbrīvojumu saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu, Malta atsakās no ieņēmumiem, kas ir valsts līdzekļi. Tādējādi nodokļu samazinājums un atbrīvojumi no nodokļiem, kā arī atbrīvojums no nodevām ir piešķirti no valsts līdzekļiem. Šie pasākumi ir īstenoti valsts noteikumu veidā (Tirdzniecības kuģu likums, kas ir parlamenta likums, un Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem, ko Malta uzskata par papildu tiesību aktu Tirdzniecības kuģu likuma īstenošanai). Tā kā tādējādi šos fiskālos pasākumus piešķir Maltas iestādes, tie ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(183)

Komisija norāda, ka valsts zaudētie nodokļa ieņēmumi ir līdzvērtīgi valsts līdzekļu patēriņam fiskālo izdevumu veidā. Pieļaujot nodokļu un nodevu samazinājumu vai atbrīvojumu saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likumu, Malta atsakās no ieņēmumiem, kas ir valsts līdzekļi. Tādējādi nodokļu samazinājums un atbrīvojumi no nodokļiem, kā arī atbrīvojums no nodevām ir piešķirti no valsts līdzekļiem. Šie pasākumi ir īstenoti valsts noteikumu veidā (Tirdzniecības kuģu likums, kas ir parlamenta likums, un Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem, ko Malta uzskata par papildu tiesību aktu Tirdzniecības kuģu likuma īstenošanai). Tā kā tādējādi šos fiskālos pasākumus piešķir Maltas iestādes, tie ir attiecināmi uz valsti.

| (184) | Lai pasākums būtu valsts atbalsts, šim pasākumam ir jārada finansiāla priekšrocība saņēmējiem. Komisija norāda, ka valsts pasākumi ir atbrīvojums no nodokļiem un nodevām, kas rada ekonomisku priekšrocību atbalsta saņēmējam LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(184)

Lai pasākums būtu valsts atbalsts, šim pasākumam ir jārada finansiāla priekšrocība saņēmējiem. Komisija norāda, ka valsts pasākumi ir atbrīvojums no nodokļiem un nodevām, kas rada ekonomisku priekšrocību atbalsta saņēmējam LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (185) | Tāpēc Komisija secina, ka:






  i) | tonnāžas nodoklis saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu; |
| --- | --- | --- |

(185)

Tāpēc Komisija secina, ka:

i)

tonnāžas nodoklis saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu;

| ii) | atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs, |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs,

| iii) | atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā; |
| --- | --- |

iii)

atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā;

| iv) | atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; |
| --- | --- |

iv)

atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos;

| v) | atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos; |
| --- | --- |

v)

atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos;

| vi) | atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu; |
| --- | --- |

vi)

atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu;

| vii) | atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem, |
| --- | --- |

vii)

atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem,

ir piešķirti no valsts līdzekļiem, ir attiecināmi uz valsti un rada priekšrocību atbalsta saņēmējiem.

| (186) | Tālāk attiecībā uz katru pasākumu ir atsevišķi novērtēti citi elementi, kas nepieciešami, lai pasākums būtu valsts atbalsts, proti, pasākuma selektīvā būtība, tā spēja radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību. |
| --- | --- |

(186)

Tālāk attiecībā uz katru pasākumu ir atsevišķi novērtēti citi elementi, kas nepieciešami, lai pasākums būtu valsts atbalsts, proti, pasākuma selektīvā būtība, tā spēja radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību.

7.1.1.   Tonnāžas nodokļa shēma

Tonnāžas nodokļa shēma

Selektīva priekšrocība

Selektīva priekšrocība

| (187) | Lai pasākums būtu valsts atbalsts, saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu tam ir jābūt selektīvam, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu produktu ražošanai. Attiecībā uz selektivitātes nosacījuma interpretāciju iedibinātā judikatūra ir tāda, ka pasākumu var uzskatīt par selektīvu, ja “tā mērķis ir uzņēmumus daļēji atbrīvot no finansiāliem maksājumiem, kuri rodas, parastā režīmā piemērojot ar likumu noteikto vispārīgo sociālā nodrošinājuma sistēmu” (82). Tāpēc pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. |
| --- | --- |

(187)

Lai pasākums būtu valsts atbalsts, saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu tam ir jābūt selektīvam, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu produktu ražošanai. Attiecībā uz selektivitātes nosacījuma interpretāciju iedibinātā judikatūra ir tāda, ka pasākumu var uzskatīt par selektīvu, ja “tā mērķis ir uzņēmumus daļēji atbrīvot no finansiāliem maksājumiem, kuri rodas, parastā režīmā piemērojot ar likumu noteikto vispārīgo sociālā nodrošinājuma sistēmu” (82). Tāpēc pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas.

82

| (188) | Novērtējuma vajadzībām Tiesa ir nākusi klajā ar trīs soļu analīzi (83). Pirmkārt, ir jānosaka atsauces sistēma. Otrkārt, ir jānosaka, vai ar konkrēto pasākumu tiek izdarīta atkāpe no minētās sistēmas tādā ziņā, ka tas paredz atšķirīgu attieksmi pret uzņēmējiem, kuri, ņemot vērā sistēmas mērķus, atrodas salīdzināmā faktiskajā un tiesiskajā situācijā. Novērtējums par to, vai pastāv atkāpe, ir šīs pārbaudes daļas svarīgākais elements, un ļauj izdarīt secinājumu par to, vai pasākums ir prima facie selektīvs. Ja attiecīgais pasākums nav atkāpe no atsauces sistēmas, tas nav selektīvs. Taču, ja atkāpe pastāv (un tāpēc pasākums ir prima facie selektīvs), pārbaudes trešajā posmā ir jānosaka, vai atkāpe ir pamatota ar (atsauces) sistēmas būtību vai vispārīgo shēmu (84). Ja prima facie selektīvs pasākums ir pamatots ar sistēmas būtību un vispārīgo shēmu, tas netiks uzskatīts par selektīvu un tādējādi nebūs LESD 107. panta 1. punkta darbības jomā (85). |
| --- | --- |

(188)

Novērtējuma vajadzībām Tiesa ir nākusi klajā ar trīs soļu analīzi (83). Pirmkārt, ir jānosaka atsauces sistēma. Otrkārt, ir jānosaka, vai ar konkrēto pasākumu tiek izdarīta atkāpe no minētās sistēmas tādā ziņā, ka tas paredz atšķirīgu attieksmi pret uzņēmējiem, kuri, ņemot vērā sistēmas mērķus, atrodas salīdzināmā faktiskajā un tiesiskajā situācijā. Novērtējums par to, vai pastāv atkāpe, ir šīs pārbaudes daļas svarīgākais elements, un ļauj izdarīt secinājumu par to, vai pasākums ir prima facie selektīvs. Ja attiecīgais pasākums nav atkāpe no atsauces sistēmas, tas nav selektīvs. Taču, ja atkāpe pastāv (un tāpēc pasākums ir prima facie selektīvs), pārbaudes trešajā posmā ir jānosaka, vai atkāpe ir pamatota ar (atsauces) sistēmas būtību vai vispārīgo shēmu (84). Ja prima facie selektīvs pasākums ir pamatots ar sistēmas būtību un vispārīgo shēmu, tas netiks uzskatīts par selektīvu un tādējādi nebūs LESD 107. panta 1. punkta darbības jomā (85).

83

prima facie

prima facie

84

prima facie

85

| (189) | Maltā saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli (86) uzņēmumiem piemēro 35 % nodokli. Kuģniecības organizācijas, kuras ir izvēlējušās tonnāžas nodokļa shēmu, ir atbrīvotas no nodokļa saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli attiecībā uz ienākumiem no kuģošanas darbībām, un tā vietā šīs organizācijas veic vienreizēju maksājumu. Komisija norāda, ka 2.1. iedaļā izklāstītā tonnāžas nodokļa shēma vai kāda salīdzināma shēma nav pieejama visām nozarēm vai uzņēmumiem, un tāpēc tā ir prima facie selektīva. Tonnāžas nodoklis ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus ar nodokļiem saistītos izdevumus. Šo novirzi nepamato vispārīgās sistēmas būtība, bet tā ir ieviesta ar konkrētu mērķi dot labumu konkrētām darbībām un veicināt tās. |
| --- | --- |

(189)

Maltā saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli (86) uzņēmumiem piemēro 35 % nodokli. Kuģniecības organizācijas, kuras ir izvēlējušās tonnāžas nodokļa shēmu, ir atbrīvotas no nodokļa saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli attiecībā uz ienākumiem no kuģošanas darbībām, un tā vietā šīs organizācijas veic vienreizēju maksājumu. Komisija norāda, ka 2.1. iedaļā izklāstītā tonnāžas nodokļa shēma vai kāda salīdzināma shēma nav pieejama visām nozarēm vai uzņēmumiem, un tāpēc tā ir prima facie selektīva. Tonnāžas nodoklis ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus ar nodokļiem saistītos izdevumus. Šo novirzi nepamato vispārīgās sistēmas būtība, bet tā ir ieviesta ar konkrētu mērķi dot labumu konkrētām darbībām un veicināt tās.

86

prima facie

| (190) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka tonnāžas nodokļa shēma piešķir selektīvu ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(190)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka tonnāžas nodokļa shēma piešķir selektīvu ekonomisku priekšrocību.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (191) | Valsts piešķirtais pasākums ir uzskatāms par tādu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, kad tas uzlabo saņēmēja konkurences stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (87). Tādējādi praktisku iemeslu dēļ uzskata, ka konkurences izkropļojums LESD 107. panta izpratnē rodas tad, kad valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam liberalizētā nozarē, kur ir vai varētu būt konkurence (88). Ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts (89). |
| --- | --- |

(191)

Valsts piešķirtais pasākums ir uzskatāms par tādu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, kad tas uzlabo saņēmēja konkurences stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (87). Tādējādi praktisku iemeslu dēļ uzskata, ka konkurences izkropļojums LESD 107. panta izpratnē rodas tad, kad valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam liberalizētā nozarē, kur ir vai varētu būt konkurence (88). Ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts (89).

87

88

89

| (192) | Kuģošanas darbības būtībā veic starptautiskā tirgū. Turklāt gan jūras kabotāžas maršrutu tirgus, gan jūrniecības pakalpojumu tirgus ir pilnīgi liberalizēts (90). Tāpēc pakalpojumi, kurus sniedz kuģniecības uzņēmumi, kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ir pakļauti konkurencei dalībvalstīs, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Attiecīgi shēma draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(192)

Kuģošanas darbības būtībā veic starptautiskā tirgū. Turklāt gan jūras kabotāžas maršrutu tirgus, gan jūrniecības pakalpojumu tirgus ir pilnīgi liberalizēts (90). Tāpēc pakalpojumi, kurus sniedz kuģniecības uzņēmumi, kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ir pakļauti konkurencei dalībvalstīs, starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Attiecīgi shēma draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

90

Secinājums

Secinājums

| (193) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka tonnāžas nodoklis ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(193)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka tonnāžas nodoklis ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.1.2.   Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs

Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs

| (194) | Pašreizējie tiesību akti pienācīgi neierobežo ministra tiesības atbrīvot kuģus no nodevu maksāšanas saskaņā ar Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem, kā izklāstīts 23. un 112. apsvērumā. Nav pietiekami precīzi ierobežots samazinājums attiecībā uz plānotajām nesaimnieciskajām darbībām, kurām ir humanitārs vai filantropisks mērķis. |
| --- | --- |

(194)

Pašreizējie tiesību akti pienācīgi neierobežo ministra tiesības atbrīvot kuģus no nodevu maksāšanas saskaņā ar Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem, kā izklāstīts 23. un 112. apsvērumā. Nav pietiekami precīzi ierobežots samazinājums attiecībā uz plānotajām nesaimnieciskajām darbībām, kurām ir humanitārs vai filantropisks mērķis.

| (195) | Tie paši 187. apsvērumā un tālākajos apsvērumos izklāstītie apstākļi attiecībā uz selektīvo priekšrocību un 191. apsvērumā un tālākajos apsvērumos izklāstītie apstākļi attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību attiecas arī uz pasākumiem, par kuru piešķiršanu var lemt ministrs. |
| --- | --- |

(195)

Tie paši 187. apsvērumā un tālākajos apsvērumos izklāstītie apstākļi attiecībā uz selektīvo priekšrocību un 191. apsvērumā un tālākajos apsvērumos izklāstītie apstākļi attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību attiecas arī uz pasākumiem, par kuru piešķiršanu var lemt ministrs.

Secinājums

Secinājums

| (196) | Tāpēc Komisija secina, ka iespēja atbrīvot papildu kuģus pēc ministra ieskatiem ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(196)

Tāpēc Komisija secina, ka iespēja atbrīvot papildu kuģus pēc ministra ieskatiem ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.1.3.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu pārdošana

Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu pārdošana

| (197) | Likuma par ienākuma nodokli 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir paredzēts nodokļa slogs, ko piemēro kapitāla pieaugumam, kuru rada kapitāla aktīvu pārvedums. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punktā ir paredzēts atbrīvojums attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana un nodošana. |
| --- | --- |

(197)

Likuma par ienākuma nodokli 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir paredzēts nodokļa slogs, ko piemēro kapitāla pieaugumam, kuru rada kapitāla aktīvu pārvedums. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punktā ir paredzēts atbrīvojums attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana un nodošana.

Selektīva priekšrocība

Selektīva priekšrocība

| (198) | Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punktā ir paredzēts atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu pārdošana, savukārt vispārīgajā nodokļa sistēmā Likuma par ienākuma nodokli 5. panta 1. punktā ir paredzēts nodokļa slogs 35 % apmērā attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kapitāla aktīvu pārvedums. Kuģniecības organizācijas, kas ir izvēlējušās tonnāžas nodokļa shēmu, ir atbrīvotas no nodokļa saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kuru rada kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana. Komisija norāda, ka šāds atbrīvojums nav pieejams visām nozarēm vai uzņēmumiem, un tāpēc tas ir prima facie selektīvs. Nodokļa atbrīvojums ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus ar nodokļiem saistītos izdevumus. Šo novirzi nepamato vispārīgās sistēmas būtība, bet tā ir ieviesta ar konkrētu mērķi dot labumu konkrētām darbībām un veicināt tās. |
| --- | --- |

(198)

Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punktā ir paredzēts atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu pārdošana, savukārt vispārīgajā nodokļa sistēmā Likuma par ienākuma nodokli 5. panta 1. punktā ir paredzēts nodokļa slogs 35 % apmērā attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada kapitāla aktīvu pārvedums. Kuģniecības organizācijas, kas ir izvēlējušās tonnāžas nodokļa shēmu, ir atbrīvotas no nodokļa saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli attiecībā uz kapitāla pieaugumu, kuru rada kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana. Komisija norāda, ka šāds atbrīvojums nav pieejams visām nozarēm vai uzņēmumiem, un tāpēc tas ir prima facie selektīvs. Nodokļa atbrīvojums ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus ar nodokļiem saistītos izdevumus. Šo novirzi nepamato vispārīgās sistēmas būtība, bet tā ir ieviesta ar konkrētu mērķi dot labumu konkrētām darbībām un veicināt tās.

prima facie

| (199) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu pārdošana, ir selektīva priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(199)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu pārdošana, ir selektīva priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (200) | Kā izklāstīts 191. apsvērumā, ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts (91). |
| --- | --- |

(200)

Kā izklāstīts 191. apsvērumā, ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts (91).

91

| (201) | Kā sīki izklāstīts 192. apsvērumā, kuģošanas darbības būtībā veic starptautiskā tirgū. Tāpēc tādi pakalpojumi, kurus sniedz kuģniecības uzņēmumi, kas gūst labumu no kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļa, ir pakļauti konkurencei starp dalībvalstīm. Attiecīgi pasākums draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(201)

Kā sīki izklāstīts 192. apsvērumā, kuģošanas darbības būtībā veic starptautiskā tirgū. Tāpēc tādi pakalpojumi, kurus sniedz kuģniecības uzņēmumi, kas gūst labumu no kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļa, ir pakļauti konkurencei starp dalībvalstīm. Attiecīgi pasākums draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Secinājums

Secinājums

| (202) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu pārdošana, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(202)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu pārdošana, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.1.4.   Atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Selektīva priekšrocība

Selektīva priekšrocība

| (203) | Atsauces sistēma ir jādefinē kā vispārīga nodokļu sistēma attiecībā uz dividendēm. Likuma par ienākuma nodokli 68. pantā ir noteikts, ka nevienai personai – ne rezidentam, ne nerezidentam – nav jāmaksā nodoklis par dividendēm. Turklāt 68. pantā ir noteikts, ka nevienam nav pienākums nodokļu deklarācijā deklarēt ienākumus no dividendēm. Maltas iestādes ir apstiprinājušas, ka būtībā vispārīgā nodokļa likme attiecībā uz jebkura akcionāra saņemtajām dividendēm Maltā ir nulle. Attiecībā uz kuģniecības organizāciju akcionāriem Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka “nekādi citi nodokļi saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli netiek iekasēti vai nav jāmaksā par ienākumiem (..), ja šie ienākumi ir gūti no licencētas kuģniecības organizācijas kuģošanas darbībām”, ja kuģniecības organizācija ir pienācīgi veikusi visus attiecīgos maksājumus un samaksājusi visus nodokļus. Tāpēc ne akcionāriem ar kuģošanu nesaistītā uzņēmumā, ne akcionāriem kuģniecības organizācijā, kuri ir saņēmuši kādu dividendi no uzņēmuma, nav jāmaksā nodoklis par minēto dividendi. Tāpēc atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz dividendēm, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, ir vispārīgs pasākums, kurš nav selektīvs pēc būtības. |
| --- | --- |

(203)

Atsauces sistēma ir jādefinē kā vispārīga nodokļu sistēma attiecībā uz dividendēm. Likuma par ienākuma nodokli 68. pantā ir noteikts, ka nevienai personai – ne rezidentam, ne nerezidentam – nav jāmaksā nodoklis par dividendēm. Turklāt 68. pantā ir noteikts, ka nevienam nav pienākums nodokļu deklarācijā deklarēt ienākumus no dividendēm. Maltas iestādes ir apstiprinājušas, ka būtībā vispārīgā nodokļa likme attiecībā uz jebkura akcionāra saņemtajām dividendēm Maltā ir nulle. Attiecībā uz kuģniecības organizāciju akcionāriem Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka “nekādi citi nodokļi saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli netiek iekasēti vai nav jāmaksā par ienākumiem (..), ja šie ienākumi ir gūti no licencētas kuģniecības organizācijas kuģošanas darbībām”, ja kuģniecības organizācija ir pienācīgi veikusi visus attiecīgos maksājumus un samaksājusi visus nodokļus. Tāpēc ne akcionāriem ar kuģošanu nesaistītā uzņēmumā, ne akcionāriem kuģniecības organizācijā, kuri ir saņēmuši kādu dividendi no uzņēmuma, nav jāmaksā nodoklis par minēto dividendi. Tāpēc atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz dividendēm, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, ir vispārīgs pasākums, kurš nav selektīvs pēc būtības.

Secinājums

Secinājums

| (204) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, atbrīvojums no dividenžu nodokļa nav selektīvs un tāpēc nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(204)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, atbrīvojums no dividenžu nodokļa nav selektīvs un tāpēc nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.1.5.   Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

Selektīva priekšrocība

Selektīva priekšrocība

| (205) | Komisija norāda, ka Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā ir noteikts plašs darbību loks (92), kas ļauj organizācijai kvalificēties kā kuģniecības organizācijai. Tirdzniecības kuģu likuma 3. panta 2. punktā ir noteikts, ka finanšu iestādēm nav jāmaksā Likumā par ienākuma nodokli paredzētie nodokļi no procentiem vai citiem ienākumiem saistībā ar licencētas kuģniecības organizācijas darbību finansēšanu, kā noteikts Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā, vai kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu. |
| --- | --- |

(205)

Komisija norāda, ka Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā ir noteikts plašs darbību loks (92), kas ļauj organizācijai kvalificēties kā kuģniecības organizācijai. Tirdzniecības kuģu likuma 3. panta 2. punktā ir noteikts, ka finanšu iestādēm nav jāmaksā Likumā par ienākuma nodokli paredzētie nodokļi no procentiem vai citiem ienākumiem saistībā ar licencētas kuģniecības organizācijas darbību finansēšanu, kā noteikts Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā, vai kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu.

92

| (206) | Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā ir paredzēts atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar licencētu kuģniecības organizāciju finansēšanu, kā noteikts Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā, vai kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, savukārt Likuma par ienākuma nodokli 4. panta 1. punktā ir paredzēts nodokļu slogs fiksētas 35 % likmes veidā attiecībā uz ienākumiem no tādām finansēšanas darbībām kā aizdevumu un garantiju piešķiršana. Tādējādi finanšu iestādes ir atbrīvotas no ienākuma nodokļa attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no plaša licencētu kuģniecības organizāciju darbību loka finansēšanas un kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanas. |
| --- | --- |

(206)

Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā ir paredzēts atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar licencētu kuģniecības organizāciju finansēšanu, kā noteikts Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punktā, vai kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, savukārt Likuma par ienākuma nodokli 4. panta 1. punktā ir paredzēts nodokļu slogs fiksētas 35 % likmes veidā attiecībā uz ienākumiem no tādām finansēšanas darbībām kā aizdevumu un garantiju piešķiršana. Tādējādi finanšu iestādes ir atbrīvotas no ienākuma nodokļa attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no plaša licencētu kuģniecības organizāciju darbību loka finansēšanas un kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanas.

| (207) | Komisija norāda, ka šāds atbrīvojums nav pieejams finanšu iestādēm attiecībā uz citu uzņēmumu finansēšanu, ja šie uzņēmumi nav licencētas kuģniecības organizācijas. Tāpēc atbrīvojums ir prima facie selektīvs, jo tas ir labvēlīgs finanšu iestādēm, kas nodarbojas ar kuģniecības nozares finansēšanu. Nodokļa atbrīvojums ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus ar nodokļiem saistītos izdevumus. |
| --- | --- |

(207)

Komisija norāda, ka šāds atbrīvojums nav pieejams finanšu iestādēm attiecībā uz citu uzņēmumu finansēšanu, ja šie uzņēmumi nav licencētas kuģniecības organizācijas. Tāpēc atbrīvojums ir prima facie selektīvs, jo tas ir labvēlīgs finanšu iestādēm, kas nodarbojas ar kuģniecības nozares finansēšanu. Nodokļa atbrīvojums ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus ar nodokļiem saistītos izdevumus.

prima facie

| (208) | Komisija uzskata, ka Maltas ienākuma nodokļa vispārīgā shēma pēc būtības nav tāda, kas varētu pamatot attiecīgo novirzi, un ka šis pasākums ir veikts ar īpašu mērķi dot labumu konkrētām darbībām un veicināt tās. |
| --- | --- |

(208)

Komisija uzskata, ka Maltas ienākuma nodokļa vispārīgā shēma pēc būtības nav tāda, kas varētu pamatot attiecīgo novirzi, un ka šis pasākums ir veikts ar īpašu mērķi dot labumu konkrētām darbībām un veicināt tās.

| (209) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar licencētu kuģniecības organizāciju vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, ir selektīva priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(209)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar licencētu kuģniecības organizāciju vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, ir selektīva priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (210) | Finanšu pakalpojumus būtībā sniedz Eiropas tirgū, kur finanšu iestādes konkurē viena ar otru. Tāpēc tādu finanšu iestāžu, kas gūst labumu no kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļa, sniegtie pakalpojumi ir pakļauti konkurencei starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(210)

Finanšu pakalpojumus būtībā sniedz Eiropas tirgū, kur finanšu iestādes konkurē viena ar otru. Tāpēc tādu finanšu iestāžu, kas gūst labumu no kapitāla pieauguma atbrīvojuma no nodokļa, sniegtie pakalpojumi ir pakļauti konkurencei starp dalībvalstīm.

| (211) | Ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis pasākums (93). Attiecīgi pasākums draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(211)

Ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis pasākums (93). Attiecīgi pasākums draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

93

Secinājums

Secinājums

| (212) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(212)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas jāmaksā saistībā ar kuģniecības vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.1.6.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Selektīva priekšrocība

Selektīva priekšrocība

| (213) | Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Maltas rezidentu kapitāla pieaugumam no akcijām saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli parasti piemērotu ienākuma nodokli 35 % apmērā (94). Tomēr Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem ir paredzēts atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu no akcijām kuģniecības uzņēmumos (95). Komisija norāda, ka šāds atbrīvojums nav pieejams visām nozarēm vai uzņēmumiem, un tāpēc tas ir prima facie selektīvs. Atbrīvojums ir atkāpe no vispārīgās nodokļu sistēmas, jo Maltas rezidenti, kuri gūst kapitāla pieaugumu vai peļņu no kuģniecības uzņēmumu pārreģistrācijas, atrodas tiesiskā un faktiskā situācijā, kas ir salīdzināma ar tādu Maltas rezidentu situāciju, kuri gūst peļņas pieaugumu vai peļņu no jebkuru citu uzņēmumu pārveduma, ņemot vērā nodokļu sistēmas mērķi, proti, piemērot nodokli jebkuram kapitāla pieaugumam vai peļņai no jebkuru akciju vai vērtspapīru pārveduma. |
| --- | --- |

(213)

Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Maltas rezidentu kapitāla pieaugumam no akcijām saskaņā ar Likumu par ienākuma nodokli parasti piemērotu ienākuma nodokli 35 % apmērā (94). Tomēr Noteikumos par aplikšanu ar nodokļiem ir paredzēts atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu no akcijām kuģniecības uzņēmumos (95). Komisija norāda, ka šāds atbrīvojums nav pieejams visām nozarēm vai uzņēmumiem, un tāpēc tas ir prima facie selektīvs. Atbrīvojums ir atkāpe no vispārīgās nodokļu sistēmas, jo Maltas rezidenti, kuri gūst kapitāla pieaugumu vai peļņu no kuģniecības uzņēmumu pārreģistrācijas, atrodas tiesiskā un faktiskā situācijā, kas ir salīdzināma ar tādu Maltas rezidentu situāciju, kuri gūst peļņas pieaugumu vai peļņu no jebkuru citu uzņēmumu pārveduma, ņemot vērā nodokļu sistēmas mērķi, proti, piemērot nodokli jebkuram kapitāla pieaugumam vai peļņai no jebkuru akciju vai vērtspapīru pārveduma.

94

95

prima facie

| (214) | Malta nenorādīja nevienu argumentu par to, vai pasākumu varētu pamatot ar nodokļu sistēmas loģiku. Komisija neuzskata, ka ir kāds Maltas ienākuma nodokļa būtības un vispārīgās shēmas mērķis, kas varētu pamatot attiecīgo atkāpi, un tāpēc secina, ka Maltas rezidentiem piešķirts atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu no kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošanas ir selektīvs LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(214)

Malta nenorādīja nevienu argumentu par to, vai pasākumu varētu pamatot ar nodokļu sistēmas loģiku. Komisija neuzskata, ka ir kāds Maltas ienākuma nodokļa būtības un vispārīgās shēmas mērķis, kas varētu pamatot attiecīgo atkāpi, un tāpēc secina, ka Maltas rezidentiem piešķirts atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu no kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošanas ir selektīvs LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (215) | Kā izklāstīts 191. apsvērumā, ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts. |
| --- | --- |

(215)

Kā izklāstīts 191. apsvērumā, ja valsts finansiālais atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas tirdzniecībā, uzskatāms, ka šos uzņēmumus ir ietekmējis atbalsts.

| (216) | Šajā gadījumā Maltas rezidenti, kuriem ir akcijas kuģniecības uzņēmumos, ir iesaistīti konkurencē un tirdzniecībā ar dalībvalstīm. Ieguldījumu darbības veic starptautiskā tirgū. Turklāt, kā sīki izklāstīts 192. apsvērumā, kuģošanas darbības būtībā veic starptautiskā tirgū. Attiecīgi pārbaudāmais nodokļu pasākums ietekmē tirdzniecību Savienībā un var radīt konkurences izkropļojumus starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(216)

Šajā gadījumā Maltas rezidenti, kuriem ir akcijas kuģniecības uzņēmumos, ir iesaistīti konkurencē un tirdzniecībā ar dalībvalstīm. Ieguldījumu darbības veic starptautiskā tirgū. Turklāt, kā sīki izklāstīts 192. apsvērumā, kuģošanas darbības būtībā veic starptautiskā tirgū. Attiecīgi pārbaudāmais nodokļu pasākums ietekmē tirdzniecību Savienībā un var radīt konkurences izkropļojumus starp dalībvalstīm.

Secinājums

Secinājums

| (217) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(217)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.1.7.   Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem

Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem

Selektivitāte

Selektivitāte

| (218) | Likums par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecas uz nodevu arī par tirgojamu vērtspapīru pārvedumiem (96). Kā noteikts 41. apsvērumā, Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pantā ir paredzēti atbrīvojumi attiecībā uz darījumiem ar tirgojamiem vērtspapīriem, kas saistīti ar kuģniecības organizācijām. |
| --- | --- |

(218)

Likums par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecas uz nodevu arī par tirgojamu vērtspapīru pārvedumiem (96). Kā noteikts 41. apsvērumā, Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pantā ir paredzēti atbrīvojumi attiecībā uz darījumiem ar tirgojamiem vērtspapīriem, kas saistīti ar kuģniecības organizācijām.

96

| (219) | Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pants ir atkāpe no vispārīgās sistēmas, jo struktūras, kuras veic darījumus ar vērtspapīriem, kas saistīti ar kuģniecību, atrodas tiesiskā un faktiskā situācijā, kas ir salīdzināma ar tādu struktūru situāciju, kuras veic darījumus saistībā ar jebkuru citu nozari. |
| --- | --- |

(219)

Kā norādīts 187. apsvērumā, pasākumu uzskata par selektīvu, ja tas paredz novirzi no vispārīgās nodokļa sistēmas parastas piemērošanas. Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pants ir atkāpe no vispārīgās sistēmas, jo struktūras, kuras veic darījumus ar vērtspapīriem, kas saistīti ar kuģniecību, atrodas tiesiskā un faktiskā situācijā, kas ir salīdzināma ar tādu struktūru situāciju, kuras veic darījumus saistībā ar jebkuru citu nozari.

| (220) | Komisija norāda, ka šāds izņēmums nav pieejams citām nozarēm. Tāpēc atbrīvojums ir prima facie selektīvs, jo tas ir labvēlīgs darījumiem kuģniecības nozarē. Atbrīvojums ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus izdevumus. |
| --- | --- |

(220)

Komisija norāda, ka šāds izņēmums nav pieejams citām nozarēm. Tāpēc atbrīvojums ir prima facie selektīvs, jo tas ir labvēlīgs darījumiem kuģniecības nozarē. Atbrīvojums ļauj atbalsta saņēmējiem samazināt savus izdevumus.

prima facie

| (221) | Malta nenorādīja nevienu argumentu par to, vai pasākumu varētu pamatot ar sistēmas loģiku. Komisija neuzskata, ka ir kāds Maltas nodevu sistēmas būtības un vispārīgās shēmas mērķis, kas varētu pamatot attiecīgo atkāpi. |
| --- | --- |

(221)

Malta nenorādīja nevienu argumentu par to, vai pasākumu varētu pamatot ar sistēmas loģiku. Komisija neuzskata, ka ir kāds Maltas nodevu sistēmas būtības un vispārīgās shēmas mērķis, kas varētu pamatot attiecīgo atkāpi.

| (222) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, rada selektīvu priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(222)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, rada selektīvu priekšrocību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (223) | Valsts piešķirtais pasākums ir uzskatāms par tādu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, kad tas uzlabo saņēmēja konkurences stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(223)

Valsts piešķirtais pasākums ir uzskatāms par tādu, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, kad tas uzlabo saņēmēja konkurences stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem.

| (224) | Kā norādīts 192. apsvērumā, kuģniecība ir liberalizēta nozare, kur ir konkurence gan ES, gan pasaules mērogā. Tāpēc šis pasākums draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(224)

Kā norādīts 192. apsvērumā, kuģniecība ir liberalizēta nozare, kur ir konkurence gan ES, gan pasaules mērogā. Tāpēc šis pasākums draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Secinājums

Secinājums

| (225) | Tāpēc pasākums ir valsts atbalsta LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(225)

Tāpēc pasākums ir valsts atbalsta LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.2.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

Novērtējuma juridiskais pamats

Novērtējuma juridiskais pamats

| (226) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu konkrētu darbību attīstībai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības nosacījumiem tādā apmērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm, un tādējādi ir iespējams pamats atbrīvojumam no valsts atbalsta vispārīgā aizlieguma. Komisija uzskata, ka LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts nosaka piemērotu tiesisko pamatu Maltas tonnāžas nodokļa shēmai. |
| --- | --- |

(226)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu konkrētu darbību attīstībai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības nosacījumiem tādā apmērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm, un tādējādi ir iespējams pamats atbrīvojumam no valsts atbalsta vispārīgā aizlieguma. Komisija uzskata, ka LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts nosaka piemērotu tiesisko pamatu Maltas tonnāžas nodokļa shēmai.

| (227) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai ir plaša rīcības brīvība, piemērojot LESD 107. panta 3. punktu, kas ietver kompleksu ekonomisko un sociālo novērtējumu, kurš jāveic Kopienas kontekstā. Pieņemot noteikumus un publiski paziņojot to, ka šie noteikumi tika piemēroti gadījumos, uz kuriem tie attiecas, Komisija ievieš ierobežojumu attiecībā uz savu iepriekš minēto rīcības brīvību un nevar atkāpties no šiem noteikumiem attiecīgos gadījumos, nepārkāpjot tādu tiesību aktu vispārīgos principus kā vienlīdzīga attieksme vai tiesiskās paļāvības aizsardzība. Tāpēc konkrēti valsts atbalsta jomā Komisijai ir saistošas pamatnostādnes un paziņojumi, kurus tā publicē, ja vien tie neparedz novirzi no Līguma noteikumiem (97). Saskaņā ar iedibināto judikatūru šajā gadījumā Komisija piemēros Jūras transporta pamatnostādnes. Jūras transporta pamatnostādnēs ir paredzēti nosacījumi, atbilstoši kuriem shēma dalībvalsts jūrniecības nozares atbalstam ir uzskatāma par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(227)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai ir plaša rīcības brīvība, piemērojot LESD 107. panta 3. punktu, kas ietver kompleksu ekonomisko un sociālo novērtējumu, kurš jāveic Kopienas kontekstā. Pieņemot noteikumus un publiski paziņojot to, ka šie noteikumi tika piemēroti gadījumos, uz kuriem tie attiecas, Komisija ievieš ierobežojumu attiecībā uz savu iepriekš minēto rīcības brīvību un nevar atkāpties no šiem noteikumiem attiecīgos gadījumos, nepārkāpjot tādu tiesību aktu vispārīgos principus kā vienlīdzīga attieksme vai tiesiskās paļāvības aizsardzība. Tāpēc konkrēti valsts atbalsta jomā Komisijai ir saistošas pamatnostādnes un paziņojumi, kurus tā publicē, ja vien tie neparedz novirzi no Līguma noteikumiem (97). Saskaņā ar iedibināto judikatūru šajā gadījumā Komisija piemēros Jūras transporta pamatnostādnes. Jūras transporta pamatnostādnēs ir paredzēti nosacījumi, atbilstoši kuriem shēma dalībvalsts jūrniecības nozares atbalstam ir uzskatāma par saderīgu ar iekšējo tirgu.

97

| (228) | Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļā ir paredzēti konkrēti mērķi, kuri atbilst Kopienas jūrniecības nozares interesēm un kurus varētu atbalstīt jo īpaši ar shēmām:






  — | padarīt jūras transportu drošāku, efektīvāku, neapdraudētāku un videi nekaitīgāku, |
| --- | --- | --- |

(228)

Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļā ir paredzēti konkrēti mērķi, kuri atbilst Kopienas jūrniecības nozares interesēm un kurus varētu atbalstīt jo īpaši ar shēmām:

—

padarīt jūras transportu drošāku, efektīvāku, neapdraudētāku un videi nekaitīgāku,

| — | veicināt kuģu reģistrāciju vai pārreģistrāciju dalībvalstu reģistros, |
| --- | --- |

—

veicināt kuģu reģistrāciju vai pārreģistrāciju dalībvalstu reģistros,

| — | veicināt dalībvalstīs izveidotās jūrniecības nozaru grupas konsolidāciju, vienlaikus uzturot kopumā konkurētspējīgu floti pasaules tirgos, |
| --- | --- |

—

veicināt dalībvalstīs izveidotās jūrniecības nozaru grupas konsolidāciju, vienlaikus uzturot kopumā konkurētspējīgu floti pasaules tirgos,

| — | uzturēt un uzlabot jūrniecības zinātību un aizsargāt un veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību. |
| --- | --- |

—

uzturēt un uzlabot jūrniecības zinātību un aizsargāt un veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību.

7.2.1.   Tonnāžas nodokļa shēma

Tonnāžas nodokļa shēma

7.2.1.1.   Kuģi, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli

| (229) | Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 2. iedaļu to darbības jomā ir “jūras pārvadājumi”. Lai izpildītu Jūras transporta pamatnostādnes, valsts atbalsta pasākumiem ir jābūt ierobežotiem līdz kuģiem, kurus izmanto jūras pārvadājumiem, kā noteikts pamatnostādnēs, atsaucoties uz Regulu (EEK) Nr. 4055/86 un Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (98). |
| --- | --- |

(229)

Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 2. iedaļu to darbības jomā ir “jūras pārvadājumi”. Lai izpildītu Jūras transporta pamatnostādnes, valsts atbalsta pasākumiem ir jābūt ierobežotiem līdz kuģiem, kurus izmanto jūras pārvadājumiem, kā noteikts pamatnostādnēs, atsaucoties uz Regulu (EEK) Nr. 4055/86 un Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (98).

98

| (230) | Regulā (EEK) Nr. 4055/86 “jūras pārvadājumi” ir definēti kā pasažieru vai kravu pārvadājumi pa jūru starp jebkuru dalībvalsts ostu un jebkuru citas dalībvalsts ostu vai iekārtām atklātā jūrā. |
| --- | --- |

(230)

Regulā (EEK) Nr. 4055/86 “jūras pārvadājumi” ir definēti kā pasažieru vai kravu pārvadājumi pa jūru starp jebkuru dalībvalsts ostu un jebkuru citas dalībvalsts ostu vai iekārtām atklātā jūrā.

| (231) | Regulā (EEK) Nr. 3577/92 “jūras pārvadājumi” ir definēti kā pasažieru vai kravu pārvadāšana pa jūru starp ostām, kas atrodas kontinentā vai vienas un tās pašas dalībvalsts teritorijā, neiegriežoties salās (kontinentālā kabotāža), vai pasažieru vai kravu pārvadāšana pa jūru starp jebkuru dalībvalsts ostu un iekārtām vai konstrukcijām, kas atrodas uz šīs dalībvalsts kontinentālā šelfa (piegādes pakalpojumi atklātā jūrā), vai pasažieru vai kravu pārvadāšanu pa jūru starp ostām, kas atrodas vienas un tās pašas dalībvalsts kontinentālajā daļā un uz vienas vai vairākām salām, vai ostām, kas atrodas uz vienas un tās pašas dalībvalsts salām (salu kabotāža). |
| --- | --- |

(231)

Regulā (EEK) Nr. 3577/92 “jūras pārvadājumi” ir definēti kā pasažieru vai kravu pārvadāšana pa jūru starp ostām, kas atrodas kontinentā vai vienas un tās pašas dalībvalsts teritorijā, neiegriežoties salās (kontinentālā kabotāža), vai pasažieru vai kravu pārvadāšana pa jūru starp jebkuru dalībvalsts ostu un iekārtām vai konstrukcijām, kas atrodas uz šīs dalībvalsts kontinentālā šelfa (piegādes pakalpojumi atklātā jūrā), vai pasažieru vai kravu pārvadāšanu pa jūru starp ostām, kas atrodas vienas un tās pašas dalībvalsts kontinentālajā daļā un uz vienas vai vairākām salām, vai ostām, kas atrodas uz vienas un tās pašas dalībvalsts salām (salu kabotāža).

kontinentālā kabotāža

piegādes pakalpojumi atklātā jūrā

salu kabotāža

| (232) | Komisija ir arī lēmusi, ka konkrētām darbībām. pat ja tās neatbilst vai tikai daļēji atbilst jūras pārvadājumu definīcijai, var piemērot Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas noteikumus pēc analoģijas ar jūras pārvadājumiem. Tā tas ir glābšanas un jūras palīdzības kuģu (99), kā arī kabeļu likšanas, cauruļvadu likšanas, celtņu un izpētes kuģu (100) gadījumā, ņemot vērā to, ka tiem ir nepieciešams līdzīgas kvalifikācijas personāls un tie ir pakļauti līdzīgai starptautiskai konkurencei. |
| --- | --- |

(232)

Komisija ir arī lēmusi, ka konkrētām darbībām. pat ja tās neatbilst vai tikai daļēji atbilst jūras pārvadājumu definīcijai, var piemērot Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas noteikumus pēc analoģijas ar jūras pārvadājumiem. Tā tas ir glābšanas un jūras palīdzības kuģu (99), kā arī kabeļu likšanas, cauruļvadu likšanas, celtņu un izpētes kuģu (100) gadījumā, ņemot vērā to, ka tiem ir nepieciešams līdzīgas kvalifikācijas personāls un tie ir pakļauti līdzīgai starptautiskai konkurencei.

99

100

| (233) | Savā lēmumā sākt procedūru Komisija pieņēma, ka zvejas kuģi, pontoni, baržas, jahtas, kruīza kuģi un naftas platformas ir aplikti ar Maltas tonnāžas nodokli, taču apšaubīja, vai tas ir pamatoti, ņemot vērā jūras pārvadājumu definīciju (101). |
| --- | --- |

(233)

Savā lēmumā sākt procedūru Komisija pieņēma, ka zvejas kuģi, pontoni, baržas, jahtas, kruīza kuģi un naftas platformas ir aplikti ar Maltas tonnāžas nodokli, taču apšaubīja, vai tas ir pamatoti, ņemot vērā jūras pārvadājumu definīciju (101).

101

| (234) | Malta ir paskaidrojusi, ka, lai gan Maltā reģistrētie kuģi maksā tā dēvēto “tonnāžas nodokli”, saskaņā ar Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem tikai “kuģošanas darbībās” iesaistītie kuģi ir atbrīvoti no parastā ienākuma nodokļa un gūst labumu no tā, ka tie ir “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”. |
| --- | --- |

(234)

Malta ir paskaidrojusi, ka, lai gan Maltā reģistrētie kuģi maksā tā dēvēto “tonnāžas nodokli”, saskaņā ar Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem tikai “kuģošanas darbībās” iesaistītie kuģi ir atbrīvoti no parastā ienākuma nodokļa un gūst labumu no tā, ka tie ir “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli”.

| (235) | Komisija apšaubīja tādu kuģošanas darbību atbilstības definīcijas saderību, jo tajā ir paredzētas “citas darbības, kuras varētu noteikt” (102). |
| --- | --- |

(235)

Komisija apšaubīja tādu kuģošanas darbību atbilstības definīcijas saderību, jo tajā ir paredzētas “citas darbības, kuras varētu noteikt” (102).

102

| (236) | Kā norādīja Malta, frāze “citas darbības, kuras varētu noteikt” tika iekļauta tāpēc, lai sniegtu kompetentajai iestādei pienācīgu tiesisko elastību gadījumā, ja ir iespējams iekļaut “kuģošanas darbību” definīcijā konkrētas jaunas un negaidīti radušās darbības (piem., nozares vai Savienības mēroga tiesību aktu attīstības dēļ). Malta ir apstiprinājusi, ka nekad nav izdotas nekādas regulas, noteikumi, rīkojumi vai norādījumi par kuģošanas darbību definīcijas paplašināšanu. |
| --- | --- |

(236)

Kā norādīja Malta, frāze “citas darbības, kuras varētu noteikt” tika iekļauta tāpēc, lai sniegtu kompetentajai iestādei pienācīgu tiesisko elastību gadījumā, ja ir iespējams iekļaut “kuģošanas darbību” definīcijā konkrētas jaunas un negaidīti radušās darbības (piem., nozares vai Savienības mēroga tiesību aktu attīstības dēļ). Malta ir apstiprinājusi, ka nekad nav izdotas nekādas regulas, noteikumi, rīkojumi vai norādījumi par kuģošanas darbību definīcijas paplašināšanu.

| (237) | Turklāt Komisija norāda, ka, pamatojoties uz Maltas sniegtajiem paskaidrojumiem, Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 1. punktā paredzētais nosacījums, kas dod tiesības ministram iekļaut tonnāžas nodokļa shēmā kuģus, kuri nesasniedz 1 000 minimālo neto tonnāžas robežvērtību (103), neatcēla prasību kuģim veikt starptautiskus kravu vai pasažieru pārvadājumus. Tomēr Komisija arī norāda, ka ministra rīcības brīvība attiecībā uz tādu kuģu iekļaušanu tonnāžas nodokļa shēmā, kuri nesasniedz 1 000 minimālo neto tonnāžas robežvērtību, nav pamatota ne ar vienu objektīvu kritēriju. Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē to, ka Malta ir uzņēmusies pielikuma 18. punktā norādītās saistības. |
| --- | --- |

(237)

Turklāt Komisija norāda, ka, pamatojoties uz Maltas sniegtajiem paskaidrojumiem, Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 1. punktā paredzētais nosacījums, kas dod tiesības ministram iekļaut tonnāžas nodokļa shēmā kuģus, kuri nesasniedz 1 000 minimālo neto tonnāžas robežvērtību (103), neatcēla prasību kuģim veikt starptautiskus kravu vai pasažieru pārvadājumus. Tomēr Komisija arī norāda, ka ministra rīcības brīvība attiecībā uz tādu kuģu iekļaušanu tonnāžas nodokļa shēmā, kuri nesasniedz 1 000 minimālo neto tonnāžas robežvērtību, nav pamatota ne ar vienu objektīvu kritēriju. Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē to, ka Malta ir uzņēmusies pielikuma 18. punktā norādītās saistības.

103

| (238) | Komisija secina, ka Maltas tiesību aktu formulējums pieļauj iespēju saskaņā ar ministra aktu iekļaut tonnāžas nodokļa shēmā darbības, kas neatbilst jūras pārvadājumu definīcijai. Tāpēc šis Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekts nav saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(238)

Komisija secina, ka Maltas tiesību aktu formulējums pieļauj iespēju saskaņā ar ministra aktu iekļaut tonnāžas nodokļa shēmā darbības, kas neatbilst jūras pārvadājumu definīcijai. Tāpēc šis Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekts nav saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

Bezmotora baržu atbilstība

Bezmotora baržu atbilstība

| (239) | Lēmumā sākt procedūru Komisija apšaubīja bezmotora baržu atbilstību tāpēc, ka tās pašas neveic pārvadājumus, bet ir atkarīgas no citiem kuģiem, kuri tās velk (104). |
| --- | --- |

(239)

Lēmumā sākt procedūru Komisija apšaubīja bezmotora baržu atbilstību tāpēc, ka tās pašas neveic pārvadājumus, bet ir atkarīgas no citiem kuģiem, kuri tās velk (104).

104

| (240) | Pēc Maltas iestāžu un trešo personu apsvērumu uzklausīšanas Komisija aizvien uzskata, ka bezmotora baržas neveic jūras pārvadājumus, jo tās pašas neveic pārvadājumus, bet ir atkarīgas no citiem kuģiem, kuri tās velk. Var uzskatīt, ka kuģis, kurš nodrošina virzīšanos uz priekšu, veic jūras pārvadājumus, taču ne barža. |
| --- | --- |

(240)

Pēc Maltas iestāžu un trešo personu apsvērumu uzklausīšanas Komisija aizvien uzskata, ka bezmotora baržas neveic jūras pārvadājumus, jo tās pašas neveic pārvadājumus, bet ir atkarīgas no citiem kuģiem, kuri tās velk. Var uzskatīt, ka kuģis, kurš nodrošina virzīšanos uz priekšu, veic jūras pārvadājumus, taču ne barža.

| (241) | Komisija secina, ka tonnāžas nodokļa piemērošana baržām neatbilst jūras pārvadājumu definīcijai. Tāpēc šis Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekts nav saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(241)

Komisija secina, ka tonnāžas nodokļa piemērošana baržām neatbilst jūras pārvadājumu definīcijai. Tāpēc šis Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekts nav saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

Kruīza kuģu un komerciālo jahtu atbilstība

Kruīza kuģu un komerciālo jahtu atbilstība

| (242) | Attiecībā uz komerciālajām jahtām lēmumā sākt procedūru (105) Komisija pauda bažas par to, ka tās galvenokārt izmanto vietējiem braucieniem (bieži – izklaides braucieniem), un apšaubīja to, kādā apmērā šādiem kuģiem varētu piemērot tonnāžas nodokļa shēmu. |
| --- | --- |

(242)

Attiecībā uz komerciālajām jahtām lēmumā sākt procedūru (105) Komisija pauda bažas par to, ka tās galvenokārt izmanto vietējiem braucieniem (bieži – izklaides braucieniem), un apšaubīja to, kādā apmērā šādiem kuģiem varētu piemērot tonnāžas nodokļa shēmu.

105

| (243) | Komerciālo jahtu un kruīza kuģu atbilstība ir jāvērtē, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par to, kā interpretēt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (106). Šā paziņojuma 3.3. iedaļā apstiprināts, ka kruīza pakalpojumi ir Regulas (EEK) Nr. 3577/92 un Regulas (EEK) Nr. 4055/86 darbības jomā kā tādi, kas veido jūras pārvadājumus. Patiesi, kruīza kuģi pārvadā pasažierus pa jūru starp ostām un tādējādi veic kuģošanas darbības. Tāpēc Komisija uzskata, ka kruīza kuģiem drīkst piemērot tonnāžas nodokli, ja lielākā daļa no to ieņēmumiem ir no kuģošanas darbībām. Ar kuģošanas darbībām saistīto papildu pakalpojumu ierobežojumi ir izklāstīti tālāk 266.–274. apsvērumā. |
| --- | --- |

(243)

Komerciālo jahtu un kruīza kuģu atbilstība ir jāvērtē, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par to, kā interpretēt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3577/92 (106). Šā paziņojuma 3.3. iedaļā apstiprināts, ka kruīza pakalpojumi ir Regulas (EEK) Nr. 3577/92 un Regulas (EEK) Nr. 4055/86 darbības jomā kā tādi, kas veido jūras pārvadājumus. Patiesi, kruīza kuģi pārvadā pasažierus pa jūru starp ostām un tādējādi veic kuģošanas darbības. Tāpēc Komisija uzskata, ka kruīza kuģiem drīkst piemērot tonnāžas nodokli, ja lielākā daļa no to ieņēmumiem ir no kuģošanas darbībām. Ar kuģošanas darbībām saistīto papildu pakalpojumu ierobežojumi ir izklāstīti tālāk 266.–274. apsvērumā.

106

| (244) | Komerciālo jahtu sniegtie pārvadājumu pakalpojumi atbilst jūras pārvadājumu definīcijai, ja tajos ir ietverti kravu un/vai pasažieru pārvadājumi pa jūru starp ostām, kā arī starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā. Tāpēc Komisija uzskata, ka komerciālajām jahtām, kas veic jūras pārvadājumus par atlīdzību, drīkst piemērot tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

(244)

Komerciālo jahtu sniegtie pārvadājumu pakalpojumi atbilst jūras pārvadājumu definīcijai, ja tajos ir ietverti kravu un/vai pasažieru pārvadājumi pa jūru starp ostām, kā arī starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā. Tāpēc Komisija uzskata, ka komerciālajām jahtām, kas veic jūras pārvadājumus par atlīdzību, drīkst piemērot tonnāžas nodokli.

Velkoņu un bagaru atbilstība

Velkoņu un bagaru atbilstība

| (245) | Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai velkoņu un bagaru iekļaušana Maltas tonnāžas nodokļa shēmā atbilst Jūras transporta pamatnostādnēs paredzētajiem striktajiem nosacījumiem (107). |
| --- | --- |

(245)

Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai velkoņu un bagaru iekļaušana Maltas tonnāžas nodokļa shēmā atbilst Jūras transporta pamatnostādnēs paredzētajiem striktajiem nosacījumiem (107).

107

| (246) | Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm “uzņēmumiem var piemērot nodokļu atvieglojumus (piem., tonnāžas nodokli) par tiem bagariem, no kuru kopējā darba laika gadā vismaz 50 % ir “jūras pārvadājumi”, un tikai attiecībā uz šādām pārvadāšanas darbībām”. Bagaru gadījumā Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļā jūras pārvadājumi ir definēti kā “iegūto materiālu tāljūras pārvadājumi”. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (108) bagara darbību atbilstīgā daļa ietver kuģošanu starp ostu un ieguves vietu, kuģošanu starp dažādām ieguves vietām, kuģošanu starp ieguves vietu un vietu, kur iegūtie materiāli ir jāizkrauj, iegūto materiālu izkraušanu, kuģošanu starp izkraušanas vietu un ostu. Saskaņā ar līgumu bagarēšana un kuģošana bagarēšanas laikā nav uzskatāma par jūras pārvadājumu darbību. |
| --- | --- |

(246)

Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm “uzņēmumiem var piemērot nodokļu atvieglojumus (piem., tonnāžas nodokli) par tiem bagariem, no kuru kopējā darba laika gadā vismaz 50 % ir “jūras pārvadājumi”, un tikai attiecībā uz šādām pārvadāšanas darbībām”. Bagaru gadījumā Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļā jūras pārvadājumi ir definēti kā “iegūto materiālu tāljūras pārvadājumi”. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (108) bagara darbību atbilstīgā daļa ietver kuģošanu starp ostu un ieguves vietu, kuģošanu starp dažādām ieguves vietām, kuģošanu starp ieguves vietu un vietu, kur iegūtie materiāli ir jāizkrauj, iegūto materiālu izkraušanu, kuģošanu starp izkraušanas vietu un ostu. Saskaņā ar līgumu bagarēšana un kuģošana bagarēšanas laikā nav uzskatāma par jūras pārvadājumu darbību.

108

| (247) | Attiecībā uz velkoņiem Jūras transporta pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka “vilkšanas darbības, kuras veic cita starpā ostās, vai palīdzība motorizētam kuģim sasniegt ostu nav jūras pārvadājumi”. Turklāt Jūras transporta pamatnostādnēs ir paredzēts, ka to vilkšana ir to darbības jomā tikai tad, ja vairāk nekā 50 % no vilkšanas darbībām, kuras faktiski veic velkonis noteiktajā gadā, ir jūras pārvadājumi (tas cita starpā ietver baržu vilkšanu starp ostām vai starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā vai tādu kuģu vilkšanu, kuri tehnisku iemeslu dēļ paši nevar kuģot). |
| --- | --- |

(247)

Attiecībā uz velkoņiem Jūras transporta pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka “vilkšanas darbības, kuras veic cita starpā ostās, vai palīdzība motorizētam kuģim sasniegt ostu nav jūras pārvadājumi”. Turklāt Jūras transporta pamatnostādnēs ir paredzēts, ka to vilkšana ir to darbības jomā tikai tad, ja vairāk nekā 50 % no vilkšanas darbībām, kuras faktiski veic velkonis noteiktajā gadā, ir jūras pārvadājumi (tas cita starpā ietver baržu vilkšanu starp ostām vai starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā vai tādu kuģu vilkšanu, kuri tehnisku iemeslu dēļ paši nevar kuģot).

| (248) | Maltā nav bijis oficiāli skaidri noteiktu tiesību aktu attiecībā uz 50 % prasību jūras pārvadājumiem, kurus veic velkoņi un bagari, kā paskaidrots 246. un 247. apsvērumā. Komisija uzskata, ka šie Maltas tiesību akti pieļauj iespēju neierobežoti piemērot tonnāžas nodokli bagaru un velkoņu radītajiem ieņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka valsts pasākumi, kas pašlaik ir spēkā Maltā attiecībā uz vilkšanu un bagarēšanu, neatbilst Jūras transporta pamatnostādņu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(248)

Maltā nav bijis oficiāli skaidri noteiktu tiesību aktu attiecībā uz 50 % prasību jūras pārvadājumiem, kurus veic velkoņi un bagari, kā paskaidrots 246. un 247. apsvērumā. Komisija uzskata, ka šie Maltas tiesību akti pieļauj iespēju neierobežoti piemērot tonnāžas nodokli bagaru un velkoņu radītajiem ieņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka valsts pasākumi, kas pašlaik ir spēkā Maltā attiecībā uz vilkšanu un bagarēšanu, neatbilst Jūras transporta pamatnostādņu nosacījumiem.

Palīgkuģu un apkalpošanas kuģu, kā arī citu kuģu atbilstība

Palīgkuģu un apkalpošanas kuģu, kā arī citu kuģu atbilstība

| (249) | Lēmumā sākt procedūru Komisija jautāja, kas ir domāts ar Maltas tonnāžas nodokļa shēmā iekļautajiem palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem un kāds ir pamatojums (109). |
| --- | --- |

(249)

Lēmumā sākt procedūru Komisija jautāja, kas ir domāts ar Maltas tonnāžas nodokļa shēmā iekļautajiem palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem un kāds ir pamatojums (109).

109

| (250) | Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Maltas shēma, iespējams, ļāva ietvert tonnāžas nodokļa shēmā daudz dažādu palīgkuģu/apkalpošanas kuģu. |
| --- | --- |

(250)

Komisija sākotnēji uzskatīja, ka Maltas shēma, iespējams, ļāva ietvert tonnāžas nodokļa shēmā daudz dažādu palīgkuģu/apkalpošanas kuģu.

| (251) | Komisija jautāja, vai kabeļu likšanas kuģi, niršanas apkalpošanas kuģi, naftas urbuma stimulēšanas kuģi, loču kuģi, izpētes kuģi, hidrogrāfiskās izpētes un būvniecības kuģi, kuri sniedz pakalpojumus atklātā jūrā, un pārvietojamās platformas ir guvuši labumu, un norādīja, ka Komisijai nav pietiekami daudz informācijas, lai noteiktu, vai šādu kuģu/struktūru iekļaušana varētu atbilst Jūras transporta pamatnostādnēm. Malta precizēja, ka šiem kuģiem nepiemēro tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

(251)

Komisija jautāja, vai kabeļu likšanas kuģi, niršanas apkalpošanas kuģi, naftas urbuma stimulēšanas kuģi, loču kuģi, izpētes kuģi, hidrogrāfiskās izpētes un būvniecības kuģi, kuri sniedz pakalpojumus atklātā jūrā, un pārvietojamās platformas ir guvuši labumu, un norādīja, ka Komisijai nav pietiekami daudz informācijas, lai noteiktu, vai šādu kuģu/struktūru iekļaušana varētu atbilst Jūras transporta pamatnostādnēm. Malta precizēja, ka šiem kuģiem nepiemēro tonnāžas nodokli.

| (252) | Komisija pieņem, ka konkrētām analogām darbībām, pat ja tās neatbilst stingri noteiktajai jūras pārvadājumu definīcijai, var piemērot Jūras transporta pamatnostādņu noteikumus. Tā tas ir tādu kuģu gadījumā, kuri apkalpo darbības atklātā jūrā vai veic uzstādīšanas un uzturēšanas darbības (piem., kabeļu likšanas, cauruļu likšanas, izpētes un celtņu kuģi) (110), vai tādu kuģu gadījumā, kuri veic glābšanu jūrā un sniedz palīdzību atklātā jūrā, ja tiem ir nepieciešams līdzīgas kvalifikācijas personāls un tie ir pakļauti līdzīgai starptautiskai konkurencei (111). |
| --- | --- |

(252)

Komisija pieņem, ka konkrētām analogām darbībām, pat ja tās neatbilst stingri noteiktajai jūras pārvadājumu definīcijai, var piemērot Jūras transporta pamatnostādņu noteikumus. Tā tas ir tādu kuģu gadījumā, kuri apkalpo darbības atklātā jūrā vai veic uzstādīšanas un uzturēšanas darbības (piem., kabeļu likšanas, cauruļu likšanas, izpētes un celtņu kuģi) (110), vai tādu kuģu gadījumā, kuri veic glābšanu jūrā un sniedz palīdzību atklātā jūrā, ja tiem ir nepieciešams līdzīgas kvalifikācijas personāls un tie ir pakļauti līdzīgai starptautiskai konkurencei (111).

110

111

| (253) | Attiecībā uz turpmāko Malta ir precizējusi, ka tā vēlas piemērot tonnāžas nodokli kabeļu likšanas, cauruļu likšanas, celtņu un izpētes kuģiem saskaņā ar 252. apsvērumā izklāstīto Komisijas praksi. Komisija ir apņēmusies to skaidri izklāstīt savos tiesību aktos (112). Tāpēc, pamatojoties uz šiem turpmākajiem tiesību aktiem, tonnāžas nodoklis tiks piemērots pēc analoģijas kabeļu likšanas, cauruļu likšanas, celtņu un izpētes kuģiem tādā veidā, kas būs saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(253)

Attiecībā uz turpmāko Malta ir precizējusi, ka tā vēlas piemērot tonnāžas nodokli kabeļu likšanas, cauruļu likšanas, celtņu un izpētes kuģiem saskaņā ar 252. apsvērumā izklāstīto Komisijas praksi. Komisija ir apņēmusies to skaidri izklāstīt savos tiesību aktos (112). Tāpēc, pamatojoties uz šiem turpmākajiem tiesību aktiem, tonnāžas nodoklis tiks piemērots pēc analoģijas kabeļu likšanas, cauruļu likšanas, celtņu un izpētes kuģiem tādā veidā, kas būs saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

112

| (254) | Attiecībā uz pašreizējās Maltas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanu “palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem” Malta ir pierādījusi, ka darbības, kuras ir ietvertas šajā jēdzienā, attiecas uz kravu un/vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru starp ostām, kā arī starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā, un tāpēc tās ir jūras pārvadājumi (113). Tāpēc šie kuģi ir Jūras transporta pamatnostādņu darbības jomā. |
| --- | --- |

(254)

Attiecībā uz pašreizējās Maltas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanu “palīgkuģiem/apkalpošanas kuģiem” Malta ir pierādījusi, ka darbības, kuras ir ietvertas šajā jēdzienā, attiecas uz kravu un/vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru starp ostām, kā arī starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā, un tāpēc tās ir jūras pārvadājumi (113). Tāpēc šie kuģi ir Jūras transporta pamatnostādņu darbības jomā.

113

Zvejas kuģu atbilstība

Zvejas kuģu atbilstība

| (255) | Lēmumā sākt procedūru (114) Komisija apšaubīja to, vai zvejas kuģi ir iekļauti tonnāžas nodokļa shēmā. |
| --- | --- |

(255)

Lēmumā sākt procedūru (114) Komisija apšaubīja to, vai zvejas kuģi ir iekļauti tonnāžas nodokļa shēmā.

114

| (256) | Komisija uzskata, ka zvejas kuģu primārais uzdevums nav pārvadāt kravas un pasažierus starp ostām vai starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā, kā paredzēts Jūras transporta pamatnostādnēs. Turklāt zvejas kuģiem nepiemīt konkrētu palīgkuģu īpašie raksturlielumi, kas ļautu Komisijai pieņemt to iekļaušanu tonnāžas nodokļa shēmā, piemērojot Jūras transporta pamatnostādnes pēc analoģijas (115). |
| --- | --- |

(256)

Komisija uzskata, ka zvejas kuģu primārais uzdevums nav pārvadāt kravas un pasažierus starp ostām vai starp ostu un iekārtām/konstrukcijām atklātā jūrā, kā paredzēts Jūras transporta pamatnostādnēs. Turklāt zvejas kuģiem nepiemīt konkrētu palīgkuģu īpašie raksturlielumi, kas ļautu Komisijai pieņemt to iekļaušanu tonnāžas nodokļa shēmā, piemērojot Jūras transporta pamatnostādnes pēc analoģijas (115).

115

| (257) | Tāpēc Komisija uzskata, ka zvejas kuģu iekļaušana tonnāžas nodokļa shēmā nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(257)

Tāpēc Komisija uzskata, ka zvejas kuģu iekļaušana tonnāžas nodokļa shēmā nav saderīga ar iekšējo tirgu.

Naftas platformu atbilstība

Naftas platformu atbilstība

| (258) | Komisija atkārti pauž nostāju, ko tā pauda savā lēmumā sākt procedūru Beļģijas tonnāžas nodokļa lietā (116), proti, ka Jūras transporta pamatnostādnes neattiecas uz dabas resursu izmantošanu jūrā. |
| --- | --- |

(258)

Komisija atkārti pauž nostāju, ko tā pauda savā lēmumā sākt procedūru Beļģijas tonnāžas nodokļa lietā (116), proti, ka Jūras transporta pamatnostādnes neattiecas uz dabas resursu izmantošanu jūrā.

116

| (259) | Tāpēc Komisija secina, ka naftas platformu iekļaušana tonnāžas nodokļa shēmā neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(259)

Tāpēc Komisija secina, ka naftas platformu iekļaušana tonnāžas nodokļa shēmā neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm.

7.2.1.2.   Kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, ienākumi, kurus apliek ar tonnāžas nodokli

Ieņēmumi no berbouta fraktēšanas

Ieņēmumi no berbouta fraktēšanas

| (260) | Lēmumā sākt procedūru Komisija (117) apšaubīja juridisko ierobežojumu neesību attiecībā uz ieņēmumiem no berbouta fraktēšanas. |
| --- | --- |

(260)

Lēmumā sākt procedūru Komisija (117) apšaubīja juridisko ierobežojumu neesību attiecībā uz ieņēmumiem no berbouta fraktēšanas.

117

| (261) | Komisija uzskata, ka, lai gan berbouta fraktēšana ir likumīga saimnieciskā darbība, parasti tai nedrīkstētu piemērot preferenciālu nodokļu režīmu. Iepriekšējos lēmumos (118) Komisija uzskatīja, ka kuģu iznomātājus, kuriem tā ir vienīgā nodarbošanās, nevar uzskatīt par tādiem, kuri sniedz jūras pārvadājumu pakalpojumus un attiecīgi tiem nav jāgūst labums no tonnāžas nodokļa režīma. |
| --- | --- |

(261)

Komisija uzskata, ka, lai gan berbouta fraktēšana ir likumīga saimnieciskā darbība, parasti tai nedrīkstētu piemērot preferenciālu nodokļu režīmu. Iepriekšējos lēmumos (118) Komisija uzskatīja, ka kuģu iznomātājus, kuriem tā ir vienīgā nodarbošanās, nevar uzskatīt par tādiem, kuri sniedz jūras pārvadājumu pakalpojumus un attiecīgi tiem nav jāgūst labums no tonnāžas nodokļa režīma.

118

| (262) | Komisija uzskata, ka iepriekš minētais princips ir jāpiemēro ne vien berbouta fraktēšanas līgumiem, kas noslēgti ar kuģniecības uzņēmumiem, bet arī līgumiem, kas noslēgti ar galalietotājiem atpūtas kuģu nozarē. Berbouta fraktēšanai piemērotais režīms nedrīkst mainīties atkarībā no fraktētāja veida, jo Jūras transporta pamatnostādņu svarīga prasība ir tāda, ka atbalsta saņēmējam ir jāsniedz jūras pārvadājumu pakalpojumi, kā noteikts attiecīgajās Padomes regulās. |
| --- | --- |

(262)

Komisija uzskata, ka iepriekš minētais princips ir jāpiemēro ne vien berbouta fraktēšanas līgumiem, kas noslēgti ar kuģniecības uzņēmumiem, bet arī līgumiem, kas noslēgti ar galalietotājiem atpūtas kuģu nozarē. Berbouta fraktēšanai piemērotais režīms nedrīkst mainīties atkarībā no fraktētāja veida, jo Jūras transporta pamatnostādņu svarīga prasība ir tāda, ka atbalsta saņēmējam ir jāsniedz jūras pārvadājumu pakalpojumi, kā noteikts attiecīgajās Padomes regulās.

| (263) | Tomēr situācija ir atšķirīga grupas iekšējo līgumu gadījumā. Grupas iekšējie berbouta fraktēšanas darījumi var būt saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm, jo atbalsta saņēmējs kā grupa veic jūras pārvadājumu darbību, taču grupas iekšējā nomas struktūrā. Tam, vai tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmējs vēlas, lai tam būtu: i) viena juridiska struktūra, kura veic jūras pārvadājumus un kurai pieder kuģi; vai ii) divas juridiskas struktūras, no kurām viena veic jūras pārvadājumus, bet otrai pieder kuģis un tā to iznomā pirmajai struktūrai (piem., finansiālu iemeslu dēļ), parasti nevajadzētu būt nekādai nozīmei Jūras transporta pamatnostādņu vajadzībām. Šajā saistībā Komisija norāda, ka berbouta fraktēšanas darījumi grupas ietvaros tika pieņemti bez nosacījumiem Komisijas lēmumā par Īrijas tonnāžas nodokli (119). Komisija norāda, ka berbouta fraktēšana grupas ietvaros atbilst Jūras transporta pamatnostādnēm, jo mērķis “uzturēt un uzlabot jūrniecības zinātību un aizsargāt un veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību” un “veicināt dalībvalstīs izveidotās jūrniecības nozaru grupas konsolidāciju, vienlaikus uzturot kopumā konkurētspējīgu floti pasaules tirgos” ir aizsargāts. |
| --- | --- |

(263)

Tomēr situācija ir atšķirīga grupas iekšējo līgumu gadījumā. Grupas iekšējie berbouta fraktēšanas darījumi var būt saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm, jo atbalsta saņēmējs kā grupa veic jūras pārvadājumu darbību, taču grupas iekšējā nomas struktūrā. Tam, vai tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmējs vēlas, lai tam būtu: i) viena juridiska struktūra, kura veic jūras pārvadājumus un kurai pieder kuģi; vai ii) divas juridiskas struktūras, no kurām viena veic jūras pārvadājumus, bet otrai pieder kuģis un tā to iznomā pirmajai struktūrai (piem., finansiālu iemeslu dēļ), parasti nevajadzētu būt nekādai nozīmei Jūras transporta pamatnostādņu vajadzībām. Šajā saistībā Komisija norāda, ka berbouta fraktēšanas darījumi grupas ietvaros tika pieņemti bez nosacījumiem Komisijas lēmumā par Īrijas tonnāžas nodokli (119). Komisija norāda, ka berbouta fraktēšana grupas ietvaros atbilst Jūras transporta pamatnostādnēm, jo mērķis “uzturēt un uzlabot jūrniecības zinātību un aizsargāt un veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību” un “veicināt dalībvalstīs izveidotās jūrniecības nozaru grupas konsolidāciju, vienlaikus uzturot kopumā konkurētspējīgu floti pasaules tirgos” ir aizsargāts.

grupas iekšējo

119

| (264) | Papildus grupas iekšējiem darījumiem Komisija var pieņemt noteiktu elastību attiecībā uz īstiem kuģniecības uzņēmumiem un asimilētiem uzņēmumiem (120), ja ir izpildīti visi tālāk minētie nosacījumi (121):






  a) | berbouta fraktēšanas darbībām ir jābūt saistītām ar īslaicīgu jaudas pārpalikumu uz laiku līdz trim mēnešiem; |
| --- | --- | --- |

(264)

Papildus grupas iekšējiem darījumiem Komisija var pieņemt noteiktu elastību attiecībā uz īstiem kuģniecības uzņēmumiem un asimilētiem uzņēmumiem (120), ja ir izpildīti visi tālāk minētie nosacījumi (121):

120

121

a)

berbouta fraktēšanas darbībām ir jābūt saistītām ar īslaicīgu jaudas pārpalikumu uz laiku līdz trim mēnešiem;

| b) | berbouta fraktēšanas darbībām ir jābūt ierobežotām līdz laikam, kas nepārsniedz trīs gadus; |
| --- | --- |

b)

berbouta fraktēšanas darbībām ir jābūt ierobežotām līdz laikam, kas nepārsniedz trīs gadus;

| c) | īslaicīgam jaudas pārpalikumam ir jābūt saistītam ar atbalsta saņēmējas kuģniecības organizācijas pašas kuģošanas pakalpojumiem, proti, jaudas pārpalikumam, kas iegūts (iegādāts vai nofraktēts) tieši fraktēšanas nolūkos, nedrīkst piemērot tonnāžas nodokli; un |
| --- | --- |

c)

īslaicīgam jaudas pārpalikumam ir jābūt saistītam ar atbalsta saņēmējas kuģniecības organizācijas pašas kuģošanas pakalpojumiem, proti, jaudas pārpalikumam, kas iegūts (iegādāts vai nofraktēts) tieši fraktēšanas nolūkos, nedrīkst piemērot tonnāžas nodokli; un

| d) | uz berbouta līguma pamata nofraktētā jauda nedrīkst pārsniegt kuģniecības organizācijas flotes maksimālo daļu, kura ir iekļauta tonnāžas nodokļa shēmā un kas var sasniegt ne vairāk kā 50 %. Komisija uzskata, ka tad, ja vairāk nekā 50 % no tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēja flotes ir nofraktēti uz berbouta līguma pamata, šāda darbība nekvalificējas kā “papildu darbība”. No otras puses, zemāka maksimālā robežvērtība nebūtu piemērota, jo tā varētu diskriminēt mazos ekspluatantus. |
| --- | --- |

d)

uz berbouta līguma pamata nofraktētā jauda nedrīkst pārsniegt kuģniecības organizācijas flotes maksimālo daļu, kura ir iekļauta tonnāžas nodokļa shēmā un kas var sasniegt ne vairāk kā 50 %. Komisija uzskata, ka tad, ja vairāk nekā 50 % no tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēja flotes ir nofraktēti uz berbouta līguma pamata, šāda darbība nekvalificējas kā “papildu darbība”. No otras puses, zemāka maksimālā robežvērtība nebūtu piemērota, jo tā varētu diskriminēt mazos ekspluatantus.

| (265) | Tā kā attiecīgie Maltas tiesību akti neizslēdz kuģu nomniekus, kuriem tā ir vienīgā nodarbošanās, no tonnāžas nodokļa shēmas, šie tiesību akti nav saderīgi ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(265)

Tā kā attiecīgie Maltas tiesību akti neizslēdz kuģu nomniekus, kuriem tā ir vienīgā nodarbošanās, no tonnāžas nodokļa shēmas, šie tiesību akti nav saderīgi ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

Kruīza kuģi un papildu ieņēmumi

Kruīza kuģi un papildu ieņēmumi

| (266) | Lēmumā sākt procedūru (122) Komisija norādīja, ka kruīza kuģu ekspluatanti sniedz kazino, spa, izklaides un citus pakalpojumus. Tā pieņēma, ka šādi pakalpojumi var būt kruīza kuģu vienīgā nodarbošanās un peļņas avots. Attiecīgi Komisija apšaubīja to, cik lielā mērā kruīza kuģiem var piemērot tonnāžas nodokļa shēmu. |
| --- | --- |

(266)

Lēmumā sākt procedūru (122) Komisija norādīja, ka kruīza kuģu ekspluatanti sniedz kazino, spa, izklaides un citus pakalpojumus. Tā pieņēma, ka šādi pakalpojumi var būt kruīza kuģu vienīgā nodarbošanās un peļņas avots. Attiecīgi Komisija apšaubīja to, cik lielā mērā kruīza kuģiem var piemērot tonnāžas nodokļa shēmu.

122

| (267) | Turklāt lēmumā sākt procedūru (123) Komisija norādīja, ka Maltas tiesību aktos nav dotas skaidras norādes par to, kādiem darbību veidiem var piemērot tonnāžas nodokli kā papildu darbībām. Tomēr ir nepieciešami skaidri ierobežojumi, lai nodrošinātu, ka tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēji ir īsti jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(267)

Turklāt lēmumā sākt procedūru (123) Komisija norādīja, ka Maltas tiesību aktos nav dotas skaidras norādes par to, kādiem darbību veidiem var piemērot tonnāžas nodokli kā papildu darbībām. Tomēr ir nepieciešami skaidri ierobežojumi, lai nodrošinātu, ka tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēji ir īsti jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji.

123

| (268) | Kipras tonnāžas nodokļa lietā (124) Komisija uzskatīja, ka saistībā ar pasažieru pārvadājumiem pa jūru arī “visas viesnīcu, ēdināšanas, izklaides un mazumtirdzniecības darbības uz atbilstīgā kuģa klāja” ir atbilstīgas, “ja šos pakalpojumus sniedz kā papildu darbības, kas papildina šā kuģa veikto pasažieru pārvadājumu pa jūru, un ja tos visus patērē vai izmanto uz šā kuģa klāja”. Apvienotās Karalistes tonnāžas nodokļa gadījumā (125) Komisija uzskatīja, ka atbilstīgi ir arī “sniegtie pakalpojumi vai telpas, kas papildina galvenās darbības, bet ir klientiem piedāvātās kopējās paketes daļa, ja ir maz ticams, ka tie radītu peļņu, ja tiktu piemēroti parastie noteikumi par nodokļiem”. Beļģijas tonnāžas nodokļa lietā (126) Komisija aizliedza gūt labumu no tonnāžas nodokļa piemērošanas ieņēmumiem no tādu preču tirdzniecības, kas ir paredzētas patērēšanai uz klāja, piemēram, luksuspreču tirdzniecības (127), un no azartspēlēm un kazino, kā arī ieņēmumiem no ekskursijām uz sauszemes (128). |
| --- | --- |

(268)

Kipras tonnāžas nodokļa lietā (124) Komisija uzskatīja, ka saistībā ar pasažieru pārvadājumiem pa jūru arī “visas viesnīcu, ēdināšanas, izklaides un mazumtirdzniecības darbības uz atbilstīgā kuģa klāja” ir atbilstīgas, “ja šos pakalpojumus sniedz kā papildu darbības, kas papildina šā kuģa veikto pasažieru pārvadājumu pa jūru, un ja tos visus patērē vai izmanto uz šā kuģa klāja”. Apvienotās Karalistes tonnāžas nodokļa gadījumā (125) Komisija uzskatīja, ka atbilstīgi ir arī “sniegtie pakalpojumi vai telpas, kas papildina galvenās darbības, bet ir klientiem piedāvātās kopējās paketes daļa, ja ir maz ticams, ka tie radītu peļņu, ja tiktu piemēroti parastie noteikumi par nodokļiem”. Beļģijas tonnāžas nodokļa lietā (126) Komisija aizliedza gūt labumu no tonnāžas nodokļa piemērošanas ieņēmumiem no tādu preču tirdzniecības, kas ir paredzētas patērēšanai uz klāja, piemēram, luksuspreču tirdzniecības (127), un no azartspēlēm un kazino, kā arī ieņēmumiem no ekskursijām uz sauszemes (128).

124

125

126

127

128

| (269) | Komisija arī atsaucas uz savu lēmumu Somijas tonnāžas nodokļa lietā (129) un Lietuvas tonnāžas nodokļa lietā (130), kurā tā piekrita, ka tonnāžas nodokli piemēro tādām ostas termināļa darbībām kā iekāpšanas/izkāpšanas pakalpojumi un kravas iekraušanas/izkraukšanas pakalpojumi, kā arī administratīvās un apdrošināšanas darbības, kas cieši saistītas ar pasažieru vai kravu pārvadājumiem. Turklāt savā lēmumā Beļģijas tonnāžas nodokļa lietā Komisija piekrita, ka ieņēmumi no apgrozāmā kapitāla pieauguma īstermiņa ieguldījumiem rodas no parastas finanšu pārvaldības un tāpēc tiem ir jāpiemēro tonnāžas nodoklis, ja šādi ieņēmumi ir saistīti ar kuģniecības organizācijas parastu darba kapitālu, kas attiecas uz piemērotu darbību veikšanu (131). |
| --- | --- |

(269)

Komisija arī atsaucas uz savu lēmumu Somijas tonnāžas nodokļa lietā (129) un Lietuvas tonnāžas nodokļa lietā (130), kurā tā piekrita, ka tonnāžas nodokli piemēro tādām ostas termināļa darbībām kā iekāpšanas/izkāpšanas pakalpojumi un kravas iekraušanas/izkraukšanas pakalpojumi, kā arī administratīvās un apdrošināšanas darbības, kas cieši saistītas ar pasažieru vai kravu pārvadājumiem. Turklāt savā lēmumā Beļģijas tonnāžas nodokļa lietā Komisija piekrita, ka ieņēmumi no apgrozāmā kapitāla pieauguma īstermiņa ieguldījumiem rodas no parastas finanšu pārvaldības un tāpēc tiem ir jāpiemēro tonnāžas nodoklis, ja šādi ieņēmumi ir saistīti ar kuģniecības organizācijas parastu darba kapitālu, kas attiecas uz piemērotu darbību veikšanu (131).

129

130

131

| (270) | Ņemot vērā iepriekš minēto lēmumu praksi un atzīstot, ka nebūtu produktīvi izveidot galīgu tādu pakalpojumu sarakstu, kuriem varētu piemērot tonnāžas nodokli kā papildu pakalpojumiem, Komisija uzskata, ka daži ierobežojumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka visi tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēji paliek īsti jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji. Princips ir tāds, ka atbilstīgo kuģu ieņēmumiem ir jāveidojas no galvenajiem kuģošanas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(270)

Ņemot vērā iepriekš minēto lēmumu praksi un atzīstot, ka nebūtu produktīvi izveidot galīgu tādu pakalpojumu sarakstu, kuriem varētu piemērot tonnāžas nodokli kā papildu pakalpojumiem, Komisija uzskata, ka daži ierobežojumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka visi tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēji paliek īsti jūras pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji. Princips ir tāds, ka atbilstīgo kuģu ieņēmumiem ir jāveidojas no galvenajiem kuģošanas ieņēmumiem.

| (271) | Galvenie ieņēmumi ir ieņēmumi no biļešu pārdošanas vai nodevām par kravu pārvadājumiem, bet pasažieru pārvadājumu gadījumā – kajīšu izīrēšana jūras braucienos un ēdienu un dzērienu tirdzniecība tūlītējai patērēšanai uz klāja. Papildu ieņēmumi ir citi ieņēmumi, kuri bieži rodas uz klāja (jo īpaši pasažieru pārvadājumos) un kuri nedraud radīt pārmērīgus izkropļojumus konkurencē ar pakalpojumu sniedzējiem uz sauszemes, kuriem piemēro nodokļus saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem. Papildu pakalpojumu piemēri būtu reklāmas dēļu īre uz klāja; tādu preču pārdošana un pakalpojumu sniegšana, kurus parasti piedāvā pasažieriem un kuģiem, tostarp, spa, friziera, azartspēļu un citu izklaides pakalpojumu sniegšana; kuģa telpu īre veikalu un pakalpojumu ekspluatantiem; starpniecība vietējo ekskursiju nodrošināšanā u. c. Komisija uzskata, ka vairāk nekā 50 % no kuģa kopējiem (galvenajiem un papildu) bruto ieņēmumiem vienmēr ir jābūt attiecināmiem uz galvenajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(271)

Galvenie ieņēmumi ir ieņēmumi no biļešu pārdošanas vai nodevām par kravu pārvadājumiem, bet pasažieru pārvadājumu gadījumā – kajīšu izīrēšana jūras braucienos un ēdienu un dzērienu tirdzniecība tūlītējai patērēšanai uz klāja. Papildu ieņēmumi ir citi ieņēmumi, kuri bieži rodas uz klāja (jo īpaši pasažieru pārvadājumos) un kuri nedraud radīt pārmērīgus izkropļojumus konkurencē ar pakalpojumu sniedzējiem uz sauszemes, kuriem piemēro nodokļus saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem. Papildu pakalpojumu piemēri būtu reklāmas dēļu īre uz klāja; tādu preču pārdošana un pakalpojumu sniegšana, kurus parasti piedāvā pasažieriem un kuģiem, tostarp, spa, friziera, azartspēļu un citu izklaides pakalpojumu sniegšana; kuģa telpu īre veikalu un pakalpojumu ekspluatantiem; starpniecība vietējo ekskursiju nodrošināšanā u. c. Komisija uzskata, ka vairāk nekā 50 % no kuģa kopējiem (galvenajiem un papildu) bruto ieņēmumiem vienmēr ir jābūt attiecināmiem uz galvenajiem ieņēmumiem.

| (272) | Vienlaikus ir jāierobežo izkropļojumi konkurencē ar pakalpojumiem uz sauszemes. Tas cita starpā paredz, ka pakalpojumiem uz sauszemes, piemēram, vietējām ekskursijām vai pārvadājumiem pa sauszemi, kas ir iekļauti kopējā pakalpojumu paketē, ir jābūt iepirktiem vai nu no nesaistītiem uzņēmumiem, vai par attiecīgu cenu godīgas konkurences apstākļos no tās pašas grupas struktūrām, kurām piemēro parastu ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(272)

Vienlaikus ir jāierobežo izkropļojumi konkurencē ar pakalpojumiem uz sauszemes. Tas cita starpā paredz, ka pakalpojumiem uz sauszemes, piemēram, vietējām ekskursijām vai pārvadājumiem pa sauszemi, kas ir iekļauti kopējā pakalpojumu paketē, ir jābūt iepirktiem vai nu no nesaistītiem uzņēmumiem, vai par attiecīgu cenu godīgas konkurences apstākļos no tās pašas grupas struktūrām, kurām piemēro parastu ienākuma nodokli.

| (273) | Līdzīgi tonnāžas nodoklis nebūtu jāpiemēro noslēgtiem līgumiem, kuri nav raksturīgi jūras pārvadājumu nozarei, piemēram, par automobiļu, mājlopu, īpašumu iegādi. Šādi ieņēmumi ir pilnīgi nesaistīti ar jūras pārvadājumiem un tāpēc ne pamata, ne papildu šādiem ieņēmumiem nevajadzētu piemērot tonnāžas nodokli. |
| --- | --- |

(273)

Līdzīgi tonnāžas nodoklis nebūtu jāpiemēro noslēgtiem līgumiem, kuri nav raksturīgi jūras pārvadājumu nozarei, piemēram, par automobiļu, mājlopu, īpašumu iegādi. Šādi ieņēmumi ir pilnīgi nesaistīti ar jūras pārvadājumiem un tāpēc ne pamata, ne papildu šādiem ieņēmumiem nevajadzētu piemērot tonnāžas nodokli.

| (274) | Tā kā Maltas tonnāžas nodokļa shēmā nav skaidru noteikumu par papildu darbību jomu un apmēru, kādā tās var gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, nav garantiju, ka tonnāžas nodokli piemēro vienīgi īstu kuģniecības uzņēmumu papildu ieņēmumiem. Tāpēc šis Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekts nav saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(274)

Tā kā Maltas tonnāžas nodokļa shēmā nav skaidru noteikumu par papildu darbību jomu un apmēru, kādā tās var gūt labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, nav garantiju, ka tonnāžas nodokli piemēro vienīgi īstu kuģniecības uzņēmumu papildu ieņēmumiem. Tāpēc šis Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekts nav saderīgs ar Jūras transporta pamatnostādnēm.

7.2.1.3.   Tonnāžas nodokļa līmenis

| (275) | Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas priekšpēdējā punktā ir noteikts, ka, lai uzturētu tonnāžas nodokļa likmju taisnīgu līdzsvaru, Komisija apstiprinās tikai tādas shēmas, kuras palielina nodokļa slogu vienai un tai pašai tonnāžai vienīgi saskaņā ar jau apstiprinātām shēmām. |
| --- | --- |

(275)

Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas priekšpēdējā punktā ir noteikts, ka, lai uzturētu tonnāžas nodokļa likmju taisnīgu līdzsvaru, Komisija apstiprinās tikai tādas shēmas, kuras palielina nodokļa slogu vienai un tai pašai tonnāžai vienīgi saskaņā ar jau apstiprinātām shēmām.

| (276) | Komisija norāda, ka Maltas tonnāžas nodokļa likmes aprēķināšanas metode atšķiras to tās, ko izmanto vairums dalībvalstu. Lielākā daļa dalībvalstu noteica tā dēvēto “abstrakto peļņu” dažādām kuģu kategorijām atkarībā no tonnāžas, kurai pēc tam tika piemērots valsts uzņēmumu ienākuma nodoklis. Komisija piekrīt, ka var izmantot dažādas metodikas tonnāžas nodokļa aprēķināšanai, ja galīgais nodokļa slogs attiecīgajam kuģim nav zemāks par to, ko līdz šim ir apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(276)

Komisija norāda, ka Maltas tonnāžas nodokļa likmes aprēķināšanas metode atšķiras to tās, ko izmanto vairums dalībvalstu. Lielākā daļa dalībvalstu noteica tā dēvēto “abstrakto peļņu” dažādām kuģu kategorijām atkarībā no tonnāžas, kurai pēc tam tika piemērots valsts uzņēmumu ienākuma nodoklis. Komisija piekrīt, ka var izmantot dažādas metodikas tonnāžas nodokļa aprēķināšanai, ja galīgais nodokļa slogs attiecīgajam kuģim nav zemāks par to, ko līdz šim ir apstiprinājusi Komisija.

| (277) | Maltā piemērojamās tonnāžas nodokļa likmes salīdzinājumā ar citās dalībvalstīs piemērojamām likmēm (euro) ir norādītas 106. līdz 114. apsvērumā. Komisija norāda, ka augstākais nodokļa līmenis Maltas uzņēmumiem ir vienāds ar pārējā Savienības daļā piemēroto vidējo likmi. |
| --- | --- |

(277)

Maltā piemērojamās tonnāžas nodokļa likmes salīdzinājumā ar citās dalībvalstīs piemērojamām likmēm (euro) ir norādītas 106. līdz 114. apsvērumā. Komisija norāda, ka augstākais nodokļa līmenis Maltas uzņēmumiem ir vienāds ar pārējā Savienības daļā piemēroto vidējo likmi.

| (278) | Maltas shēma paredz samazinātu likmi kuģiem, kas jaunāki par desmit gadiem. Malta apgalvoja, ka tas ir darīts tāpēc, lai stimulētu efektīvāku un videi nekaitīgāku kuģu izmantošanu saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļā noteiktajiem mērķiem. Maltas tonnāžas shēmā ir paredzētas augstākas likmes kuģiem, kas vecāki par 15 gadiem. |
| --- | --- |

(278)

Maltas shēma paredz samazinātu likmi kuģiem, kas jaunāki par desmit gadiem. Malta apgalvoja, ka tas ir darīts tāpēc, lai stimulētu efektīvāku un videi nekaitīgāku kuģu izmantošanu saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 2.2. iedaļā noteiktajiem mērķiem. Maltas tonnāžas shēmā ir paredzētas augstākas likmes kuģiem, kas vecāki par 15 gadiem.

| (279) | Maltas iesniegtajos rādītājos salīdzinājumam ar tonnāžas nodokļa likmēm citās dalībvalstīs ir ņemta vērā vienīgi Tirdzniecības kuģu likumā noteiktā parastā likme neatkarīgi no kuģa vecuma, ar ko nepietiek, lai veiktu tiešu salīdzinājumu, jo Maltas iesniegtajos rādītājos ir arī pieņemts lielāks neaktīvo un remonta dienu skaits, raksturojot citu valstu likmes. Tomēr, aplūkojot zemāko likmi, kas jāmaksā Maltā jaunam kuģim, samazinātās likmes aizvien būtu augstākas par tām, ko noteikusi Polija jebkuram kuģim, kuru izmanto 359 dienas gadā (98 %) vai mazāk. |
| --- | --- |

(279)

Maltas iesniegtajos rādītājos salīdzinājumam ar tonnāžas nodokļa likmēm citās dalībvalstīs ir ņemta vērā vienīgi Tirdzniecības kuģu likumā noteiktā parastā likme neatkarīgi no kuģa vecuma, ar ko nepietiek, lai veiktu tiešu salīdzinājumu, jo Maltas iesniegtajos rādītājos ir arī pieņemts lielāks neaktīvo un remonta dienu skaits, raksturojot citu valstu likmes. Tomēr, aplūkojot zemāko likmi, kas jāmaksā Maltā jaunam kuģim, samazinātās likmes aizvien būtu augstākas par tām, ko noteikusi Polija jebkuram kuģim, kuru izmanto 359 dienas gadā (98 %) vai mazāk.

| (280) | Komisija uzskata, ka samazinājums līdz pat 75 % apmērā un samazinājuma/atbrīvojuma iespēja pēc ministra ieskatiem, kā norādīts lēmuma sākt procedūru 71. līdz 73. apsvērumā, neattiecas uz tonnāžas nodokli saskaņā ar shēmu, bet uz (maldinošo) tāda tonnāžas nodokļa jēdzienu, kas jāmaksā, reģistrējot kuģi. Maltas apņemšanās veikt grozījumus tonnāžas nodokļa tiesību aktos, lai izvairītos no jēdziena “tonnāžas nodoklis” divējādā lietojuma, nākotnē viesīs skaidrību attiecībā uz šo aspektu. |
| --- | --- |

(280)

Komisija uzskata, ka samazinājums līdz pat 75 % apmērā un samazinājuma/atbrīvojuma iespēja pēc ministra ieskatiem, kā norādīts lēmuma sākt procedūru 71. līdz 73. apsvērumā, neattiecas uz tonnāžas nodokli saskaņā ar shēmu, bet uz (maldinošo) tāda tonnāžas nodokļa jēdzienu, kas jāmaksā, reģistrējot kuģi. Maltas apņemšanās veikt grozījumus tonnāžas nodokļa tiesību aktos, lai izvairītos no jēdziena “tonnāžas nodoklis” divējādā lietojuma, nākotnē viesīs skaidrību attiecībā uz šo aspektu.

| (281) | Pamatojoties uz Maltas iestāžu sniegto informāciju par piemērojamām tonnāžas nodokļa likmēm un Komisijas veiktajiem aprēķiniem, var secināt, ka tonnāžas nodokļa likmes Maltā nav zemākas par tām, ko līdz šim ir apstiprinājusi Komisija. Tāpēc Komisija secina, ka tonnāžas nodokļa likme Maltā atbilst Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas noteikumiem. |
| --- | --- |

(281)

Pamatojoties uz Maltas iestāžu sniegto informāciju par piemērojamām tonnāžas nodokļa likmēm un Komisijas veiktajiem aprēķiniem, var secināt, ka tonnāžas nodokļa likmes Maltā nav zemākas par tām, ko līdz šim ir apstiprinājusi Komisija. Tāpēc Komisija secina, ka tonnāžas nodokļa likme Maltā atbilst Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas noteikumiem.

7.2.1.4.   Prasība par saikni ar karoga valsti

| (282) | Lēmumā sākt procedūru Komisija apsvēra, ka Maltas tiesību aktos paredzētās prasības par saikni ar karoga valsti ir vājākas par prasībām Jūras transporta pamatnostādnēs (132). |
| --- | --- |

(282)

Lēmumā sākt procedūru Komisija apsvēra, ka Maltas tiesību aktos paredzētās prasības par saikni ar karoga valsti ir vājākas par prasībām Jūras transporta pamatnostādnēs (132).

132

| (283) | Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļu kuģu īpašnieki, kuri reģistrē dažus savus kuģus ārpus EEZ, aizvien var gūt labumu no EEZ tonnāžas nodokļa režīma, ja tā to flotes tonnāža, kas kuģo ar EEZ karogiem, pārsniedz 60 % no visas flotes tonnāžas. Ja tā flotes tonnāža, kas kuģo ar EEZ karogiem, ir mazāka nekā 60 %, uzņēmumi aizvien var reģistrēt papildu kuģus ārpus EEZ, ja i) to flotes tonnāža, kas kuģo ar EEZ karogiem, nav samazinājusies kopš 2004. gada 17. janvāra, vai ii) pēdējos trijos gados nav samazinājusies attiecīgajā dalībvalstī ar nodokli aplikto kuģu, kuri kuģo ar EEZ karogiem, daļa attiecībā pret visiem kuģiem. |
| --- | --- |

(283)

Saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļu kuģu īpašnieki, kuri reģistrē dažus savus kuģus ārpus EEZ, aizvien var gūt labumu no EEZ tonnāžas nodokļa režīma, ja tā to flotes tonnāža, kas kuģo ar EEZ karogiem, pārsniedz 60 % no visas flotes tonnāžas. Ja tā flotes tonnāža, kas kuģo ar EEZ karogiem, ir mazāka nekā 60 %, uzņēmumi aizvien var reģistrēt papildu kuģus ārpus EEZ, ja i) to flotes tonnāža, kas kuģo ar EEZ karogiem, nav samazinājusies kopš 2004. gada 17. janvāra, vai ii) pēdējos trijos gados nav samazinājusies attiecīgajā dalībvalstī ar nodokli aplikto kuģu, kuri kuģo ar EEZ karogiem, daļa attiecībā pret visiem kuģiem.

| (284) | Tomēr Maltas tonnāžas nodokļa shēma negarantē to, ka ir izpildīti 283. apsvērumā izklāstītie nosacījumi. Konkrēti, atbalsta saņēmējs aizvien var gūt labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas, ja šis atbalsta saņēmējs trijos gados nav samazinājis savu tās flotes daļu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli un kas kuģo ar EEZ karogiem (133). Turklāt atbalsta saņēmējs aizvien var gūt labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas, kamēr atbalsta saņēmējs vienkārši apņemas palielināt vai uzturēt savu tās flotes daļu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli un kas kuģo ar EEZ karogiem (134). Tāpēc Komisija uzskata, kas tonnāžas nodokļa shēma nesniedz pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu, ka tonnāžas nodokļa uzņēmumi, kuru flotē ir arī tādi kuģi, kuri kuģo ar karogiem, kas nav EEZ karogi, palielina vai uztur flotes tonnāžu, kas kuģo ar EEZ karogiem, un attiecīgi, ka tonnāžas, kas kuģo ar EEZ karogiem, daļa ir pietiekami liela. Šajā saistībā tonnāžas nodokļa shēma neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm un tāpēc nav saderīga ar iekšējo tirgu (135). |
| --- | --- |

(284)

Tomēr Maltas tonnāžas nodokļa shēma negarantē to, ka ir izpildīti 283. apsvērumā izklāstītie nosacījumi. Konkrēti, atbalsta saņēmējs aizvien var gūt labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas, ja šis atbalsta saņēmējs trijos gados nav samazinājis savu tās flotes daļu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli un kas kuģo ar EEZ karogiem (133). Turklāt atbalsta saņēmējs aizvien var gūt labumu no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas, kamēr atbalsta saņēmējs vienkārši apņemas palielināt vai uzturēt savu tās flotes daļu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli un kas kuģo ar EEZ karogiem (134). Tāpēc Komisija uzskata, kas tonnāžas nodokļa shēma nesniedz pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu, ka tonnāžas nodokļa uzņēmumi, kuru flotē ir arī tādi kuģi, kuri kuģo ar karogiem, kas nav EEZ karogi, palielina vai uztur flotes tonnāžu, kas kuģo ar EEZ karogiem, un attiecīgi, ka tonnāžas, kas kuģo ar EEZ karogiem, daļa ir pietiekami liela. Šajā saistībā tonnāžas nodokļa shēma neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm un tāpēc nav saderīga ar iekšējo tirgu (135).

133

134

135

7.2.1.5.   Fraktēšana uz noteiktu laiku/reisu

| (285) | Lēmumā sākt procedūru (136) Komisija pauda šaubas par uzņēmumu, kuri fraktē kuģus uz noteikumu laiku, un līdzīgu uzņēmumu lielā mērā neierobežotajām tiesībām gūt labumu no tonnāžas nodokļa. Komisija uzskatīja, ka tas neatbilst Jūras transporta pamatnostādņu mērķiem. |
| --- | --- |

(285)

Lēmumā sākt procedūru (136) Komisija pauda šaubas par uzņēmumu, kuri fraktē kuģus uz noteikumu laiku, un līdzīgu uzņēmumu lielā mērā neierobežotajām tiesībām gūt labumu no tonnāžas nodokļa. Komisija uzskatīja, ka tas neatbilst Jūras transporta pamatnostādņu mērķiem.

136

| (286) | Jūras transporta pamatnostādnes, kā tās interpretēja Komisija savos iepriekšējos lēmumos, ļauj uzņēmumiem, kuri fraktē kuģus no noteiktu reisu/laiku, un līdzīgiem komerciāliem kuģu ekspluatantiem gūt labumu no tonnāžas nodokļa ar noteiktiem nosacījumiem. Komisija uzskata, ka šādi uzņēmumi var gūt labumu no tonnāžas nodokļa vienīgi tad, ja tie veicina Jūras transporta pamatnostādņu mērķa sasniegšanu, proti, attīstīt kuģošanu ar ES karogiem vai saglabāt ES zinātību, vai abus. Tā tas ir, piemēram, gadījumā, ja papildus kuģiem, kurus fraktē uz noteiktu laiku/reisu un kurus aprīko un ar apkalpi nodrošina citi uzņēmumi, tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēja flotē ir arī tādi kuģi, kuru apkalpi un tehnisko pārvaldību nodrošina pats uzņēmums, un ja šie kuģi veido vismaz 20 % no kopējās flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (137). Cita iespēja ir tāda, ka tādu kuģu daļa, kuri gan kuģo ar karogiem, kas nav EEZ karogi, gan kurus fraktē uz noteiktu laiku/reisu, nepārsniedz 75 % no atbalsta saņēmēja flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (138). Vēl viena iespēja ir tāda, ka dalībvalstis pieprasa, lai vismaz 25 % no atbalsta saņēmēja flotes kuģotu ar EEZ karogiem (139). Visos minētajos gadījumos tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmējam ir pienākums uzturēt/palielināt to savas flotes tonnāžas daļu, kas kuģo ar EEZ karogiem (pašu kuģi vai kuģi, kas nofraktēti uz berbouta līguma pamata). |
| --- | --- |

(286)

Jūras transporta pamatnostādnes, kā tās interpretēja Komisija savos iepriekšējos lēmumos, ļauj uzņēmumiem, kuri fraktē kuģus no noteiktu reisu/laiku, un līdzīgiem komerciāliem kuģu ekspluatantiem gūt labumu no tonnāžas nodokļa ar noteiktiem nosacījumiem. Komisija uzskata, ka šādi uzņēmumi var gūt labumu no tonnāžas nodokļa vienīgi tad, ja tie veicina Jūras transporta pamatnostādņu mērķa sasniegšanu, proti, attīstīt kuģošanu ar ES karogiem vai saglabāt ES zinātību, vai abus. Tā tas ir, piemēram, gadījumā, ja papildus kuģiem, kurus fraktē uz noteiktu laiku/reisu un kurus aprīko un ar apkalpi nodrošina citi uzņēmumi, tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēja flotē ir arī tādi kuģi, kuru apkalpi un tehnisko pārvaldību nodrošina pats uzņēmums, un ja šie kuģi veido vismaz 20 % no kopējās flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (137). Cita iespēja ir tāda, ka tādu kuģu daļa, kuri gan kuģo ar karogiem, kas nav EEZ karogi, gan kurus fraktē uz noteiktu laiku/reisu, nepārsniedz 75 % no atbalsta saņēmēja flotes, kas aplikta ar tonnāžas nodokli (138). Vēl viena iespēja ir tāda, ka dalībvalstis pieprasa, lai vismaz 25 % no atbalsta saņēmēja flotes kuģotu ar EEZ karogiem (139). Visos minētajos gadījumos tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmējam ir pienākums uzturēt/palielināt to savas flotes tonnāžas daļu, kas kuģo ar EEZ karogiem (pašu kuģi vai kuģi, kas nofraktēti uz berbouta līguma pamata).

137

138

139

| (287) | Maltas shēmā nav noteikta neviena no 286. apsvērumā paredzētajām prasībām. Tāpēc Komisija secina, ka tiesiskais regulējums attiecībā uz komerciālajiem ekspluatantiem, kuri sniedz pārvadājumu pakalpojumus ar citu uzņēmumu pilnīgi aprīkotiem kuģiem ar pilnīgi nokomplektētu apkalpi, neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(287)

Maltas shēmā nav noteikta neviena no 286. apsvērumā paredzētajām prasībām. Tāpēc Komisija secina, ka tiesiskais regulējums attiecībā uz komerciālajiem ekspluatantiem, kuri sniedz pārvadājumu pakalpojumus ar citu uzņēmumu pilnīgi aprīkotiem kuģiem ar pilnīgi nokomplektētu apkalpi, neatbilst Jūras transporta pamatnostādnēm.

7.2.1.6.   Ierobežojošie pasākumi

| (288) | Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. nodaļā ir noteikts, ka ir jāizslēdz attiecināmo un neattiecināmo darbību savstarpējā papildu ietekme. Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem uzliek par pienākumu licencētai kuģniecības organizācijai vest atsevišķu uzskaiti, kurā no kuģošanas darbībām gūtie ienākumi un kapitāla pieaugums ir nodalīti no citiem ienākumu avotiem. |
| --- | --- |

(288)

Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. nodaļā ir noteikts, ka ir jāizslēdz attiecināmo un neattiecināmo darbību savstarpējā papildu ietekme. Noteikumi par aplikšanu ar nodokļiem uzliek par pienākumu licencētai kuģniecības organizācijai vest atsevišķu uzskaiti, kurā no kuģošanas darbībām gūtie ienākumi un kapitāla pieaugums ir nodalīti no citiem ienākumu avotiem.

| (289) | Likuma par ienākuma nodokli noteikumi par izdevumu atskaitīšanu paredz, ka ir jābūt tiešai saiknei starp attiecīgajiem izdevumiem un ienākumiem. Likuma par ienākuma nodokli 14. panta 1. punkts ļauj atskaitīt izdevumus tikai tad, ja izdevumi “ir radušies tikai un vienīgi, gūstot ienākumus”. Tāpēc nav iespējams pieprasīt tādu izdevumu atskaitīšanu, kuri radušies, gūstot no nodokļa atbrīvotu peļņu (tostarp peļņu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli), pretstatā citiem apliekamajiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(289)

Likuma par ienākuma nodokli noteikumi par izdevumu atskaitīšanu paredz, ka ir jābūt tiešai saiknei starp attiecīgajiem izdevumiem un ienākumiem. Likuma par ienākuma nodokli 14. panta 1. punkts ļauj atskaitīt izdevumus tikai tad, ja izdevumi “ir radušies tikai un vienīgi, gūstot ienākumus”. Tāpēc nav iespējams pieprasīt tādu izdevumu atskaitīšanu, kuri radušies, gūstot no nodokļa atbrīvotu peļņu (tostarp peļņu, kas aplikta ar tonnāžas nodokli), pretstatā citiem apliekamajiem ienākumiem.

| (290) | Licencētai kuģniecības organizācijai, kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ir jāiesniedz gada ienākumu deklarācija, kurā ir nodalīti attiecināmie un neattiecināmie ienākumi. Zaudējumus no darbībām, kurām piemēro ienākuma nodokli, nevar iekļaut tonnāžas nodokļa maksājumā. |
| --- | --- |

(290)

Licencētai kuģniecības organizācijai, kas gūst labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, ir jāiesniedz gada ienākumu deklarācija, kurā ir nodalīti attiecināmie un neattiecināmie ienākumi. Zaudējumus no darbībām, kurām piemēro ienākuma nodokli, nevar iekļaut tonnāžas nodokļa maksājumā.

| (291) | Jebkurai licencētai kuģniecības organizācijai ir pienākums sagatavot finanšu pārskatus saskaņā ar Savienības apstiprinātajiem starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un nodrošināt, ka tos auditē sertificēts neatkarīgais grāmatvedis. |
| --- | --- |

(291)

Jebkurai licencētai kuģniecības organizācijai ir pienākums sagatavot finanšu pārskatus saskaņā ar Savienības apstiprinātajiem starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un nodrošināt, ka tos auditē sertificēts neatkarīgais grāmatvedis.

| (292) | Kuģniecības organizācija nevar pieņemt lēmumu izstāties no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas atkarībā no tā, vai tai ir ar nodokli apliekama peļņa vai zaudējumi. Ja vien licencētā kuģniecības organizācija neizlemj citādi, tā ietilpst tonnāžas nodokļa shēmas darbības jomā. Ja organizācija nolemj izstāties, šis lēmums ir negrozāms (140). Tāpēc nevienai Maltas kuģniecības organizācijai/grupai nedrīkst būt gan kuģi, uz kuriem attiecas tonnāžas nodokļa shēma, gan kuģi, uz kuriem attiecas ienākuma nodokļa shēma. |
| --- | --- |

(292)

Kuģniecības organizācija nevar pieņemt lēmumu izstāties no Maltas tonnāžas nodokļa shēmas atkarībā no tā, vai tai ir ar nodokli apliekama peļņa vai zaudējumi. Ja vien licencētā kuģniecības organizācija neizlemj citādi, tā ietilpst tonnāžas nodokļa shēmas darbības jomā. Ja organizācija nolemj izstāties, šis lēmums ir negrozāms (140). Tāpēc nevienai Maltas kuģniecības organizācijai/grupai nedrīkst būt gan kuģi, uz kuriem attiecas tonnāžas nodokļa shēma, gan kuģi, uz kuriem attiecas ienākuma nodokļa shēma.

140

| (293) | Likuma par ienākuma nodokli 51. pantā ir definēts plašs noteikumu loks par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kas paredzēts, lai apkarotu mākslīgas struktūras un shēmas nepamatotu nodokļa priekšrocību iegūšanai. Šis vispārīgais noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu atbilst Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumam par agresīvu nodokļu plānošanu. |
| --- | --- |

(293)

Likuma par ienākuma nodokli 51. pantā ir definēts plašs noteikumu loks par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kas paredzēts, lai apkarotu mākslīgas struktūras un shēmas nepamatotu nodokļa priekšrocību iegūšanai. Šis vispārīgais noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu atbilst Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumam par agresīvu nodokļu plānošanu.

| (294) | Noteikumus par ļaunprātīgu izmantošanu papildina sodi, kurus piemēro pārkāpumu gadījumā. Tāpēc tādos gadījumos papildus nesamaksātā nodokļa samaksai piemēro procentus 0,54 % apmērā mēnesī (t. i., 6,48 % gadā), kā arī soda naudu līdz 1,5 % apmērā mēnesī (t. i., 18 % gadā) no šāda nesamaksāta nodokļa summas. |
| --- | --- |

(294)

Noteikumus par ļaunprātīgu izmantošanu papildina sodi, kurus piemēro pārkāpumu gadījumā. Tāpēc tādos gadījumos papildus nesamaksātā nodokļa samaksai piemēro procentus 0,54 % apmērā mēnesī (t. i., 6,48 % gadā), kā arī soda naudu līdz 1,5 % apmērā mēnesī (t. i., 18 % gadā) no šāda nesamaksāta nodokļa summas.

| (295) | Komisija arī norāda, ka pozitīvi ir tas, ka lēmumā sākt procedūru paustās bažas par attiecināmo darbību (141) un organizāciju pārāk plašo darbības jomu ir mazinātas ar Maltas apņemšanos. |
| --- | --- |

(295)

Komisija arī norāda, ka pozitīvi ir tas, ka lēmumā sākt procedūru paustās bažas par attiecināmo darbību (141) un organizāciju pārāk plašo darbības jomu ir mazinātas ar Maltas apņemšanos.

141

| (296) | Komisija secina, ka ierobežošana Maltā ir stingra un atbilst Jūras transporta pamatnostādņu prasībām un ka tāpēc šajā saistībā paustās bažas ir novērstas. |
| --- | --- |

(296)

Komisija secina, ka ierobežošana Maltā ir stingra un atbilst Jūras transporta pamatnostādņu prasībām un ka tāpēc šajā saistībā paustās bažas ir novērstas.

7.2.1.7.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana

| (297) | Kā noteikts 7.1.3. iedaļā, atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(297)

Kā noteikts 7.1.3. iedaļā, atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, ir valsts atbalsts.

| (298) | Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts atbrīvo no nodokļa kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana un nodošana (142). Komisija atzīst tāda kapitāla atbrīvojumu no nodokļa, ko rada tādu kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, kuri ir iegādāti un pārdoti, kamēr tie ir likumīgi iekļauti tonnāžas nodokļa shēmā (143). Attiecībā uz kuģiem, kuri ir iegādāti pirms atbalsta saņēmēja iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, šāds atbrīvojums būtu pieņemams tikai atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļā paredzētajām robežvērtībām. Aprēķinot atbalsta robežvērtību, ir jāņem vērā kapitāla pieaugums no pārmērīgi nolietotu kuģu pārdošanas (kas notikusi pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā). Tas nozīmē, ka gadījumā, ja kuģi ir iegādāti pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, slēptās saistības pārmērīga nolietojuma dēļ ir jānokārto pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, ja vien tās nav iespējams nokārtot atbilstīgi atbalsta robežvērtībai desmit gados. Šādas slēptas nodokļu saistības parasti nosaka kā starpību starp kuģa tirgus vērtību un vērtību nodokļu vajadzībām laikā, kad uzņēmums iestājas tonnāžas nodokļa shēmā. |
| --- | --- |

(298)

Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts atbrīvo no nodokļa kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana un nodošana (142). Komisija atzīst tāda kapitāla atbrīvojumu no nodokļa, ko rada tādu kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, kuri ir iegādāti un pārdoti, kamēr tie ir likumīgi iekļauti tonnāžas nodokļa shēmā (143). Attiecībā uz kuģiem, kuri ir iegādāti pirms atbalsta saņēmēja iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, šāds atbrīvojums būtu pieņemams tikai atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļā paredzētajām robežvērtībām. Aprēķinot atbalsta robežvērtību, ir jāņem vērā kapitāla pieaugums no pārmērīgi nolietotu kuģu pārdošanas (kas notikusi pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā). Tas nozīmē, ka gadījumā, ja kuģi ir iegādāti pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, slēptās saistības pārmērīga nolietojuma dēļ ir jānokārto pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, ja vien tās nav iespējams nokārtot atbilstīgi atbalsta robežvērtībai desmit gados. Šādas slēptas nodokļu saistības parasti nosaka kā starpību starp kuģa tirgus vērtību un vērtību nodokļu vajadzībām laikā, kad uzņēmums iestājas tonnāžas nodokļa shēmā.

142

143

| (299) | Ņemot vērā pašlaik ļoti plašo Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta formulējumu, kas ļauj deklarēt kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli (kas attiecīgi var gūt labumu no tonnāžas nodokļa), jebkuru kuģi neatkarīgi no darbībām, kuras tas veic, un tāpēc, ka nav noteikumu, kas attiektos uz tāda kuģa, kurš iegādāts pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, iespējamu pārmērīgu nolietojumu, Komisija uzskata, ka Maltas tiesību akti pienācīgi neierobežo tāda kapitāla pieauguma atbrīvojumu no nodokļa, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, ne summu, ne atbalsta saņēmēju ziņā. Šāds vispārīgs atbrīvojums, kāds ir paredzēts Maltas shēmā, neatbilst saderības prasībām. |
| --- | --- |

(299)

Ņemot vērā pašlaik ļoti plašo Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta formulējumu, kas ļauj deklarēt kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli (kas attiecīgi var gūt labumu no tonnāžas nodokļa), jebkuru kuģi neatkarīgi no darbībām, kuras tas veic, un tāpēc, ka nav noteikumu, kas attiektos uz tāda kuģa, kurš iegādāts pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā, iespējamu pārmērīgu nolietojumu, Komisija uzskata, ka Maltas tiesību akti pienācīgi neierobežo tāda kapitāla pieauguma atbrīvojumu no nodokļa, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, ne summu, ne atbalsta saņēmēju ziņā. Šāds vispārīgs atbrīvojums, kāds ir paredzēts Maltas shēmā, neatbilst saderības prasībām.

| (300) | Komisija secina, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, tā pašreizējā formulējumā nav saderīgs ar iekšējā tirgus noteikumiem, jo atbrīvojums attiecas arī uz kuģiem, kuri saskaņā ar ienākuma nodokļa noteikumiem ir nolietoti pirms to pievienošanās tonnāžas nodokļa shēmai. Tāpēc atbrīvojums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. Tāpēc attiecīgais noteikums ir jāmaina. |
| --- | --- |

(300)

Komisija secina, ka atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, tā pašreizējā formulējumā nav saderīgs ar iekšējā tirgus noteikumiem, jo atbrīvojums attiecas arī uz kuģiem, kuri saskaņā ar ienākuma nodokļa noteikumiem ir nolietoti pirms to pievienošanās tonnāžas nodokļa shēmai. Tāpēc atbrīvojums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. Tāpēc attiecīgais noteikums ir jāmaina.

7.2.1.8.   Secinājums

| (301) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka šādi Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekti nav saderīgi ar Jūras transporta pamatnostādnēm: darbību “citas darbības, kuras varētu noteikt” atbilstība, bezmotora baržu atbilstība, velkoņu un bagaru atbilstības nosacījumi, zvejas kuģu un naftas platformu atbilstība, atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, un garantiju neesamība attiecībā uz berbouta fraktēšanu, papildu ieņēmumiem, saikni ar EEZ karoga valsti un fraktēšanu uz noteiktu laiku/reisu. Šo iemeslu dēļ Maltas tonnāžas nodokļa shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(301)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka šādi Maltas tonnāžas nodokļa shēmas aspekti nav saderīgi ar Jūras transporta pamatnostādnēm: darbību “citas darbības, kuras varētu noteikt” atbilstība, bezmotora baržu atbilstība, velkoņu un bagaru atbilstības nosacījumi, zvejas kuģu un naftas platformu atbilstība, atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, un garantiju neesamība attiecībā uz berbouta fraktēšanu, papildu ieņēmumiem, saikni ar EEZ karoga valsti un fraktēšanu uz noteiktu laiku/reisu. Šo iemeslu dēļ Maltas tonnāžas nodokļa shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (302) | Tomēr šos nesaderīgos aspektus var novērst nākotnē, izpildot pielikumā, jo īpaši 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 14., 15., 20., 21. un 22. punktā, norādītās Maltas saistības. Tāpēc, ja trijos mēnešos tiks izpildītas pielikumā norādītās saistības, Maltas tonnāžas nodokļa shēma kļūs saderīga – no dienas, kad saistības tiks pilnībā izpildītas. |
| --- | --- |

(302)

Tomēr šos nesaderīgos aspektus var novērst nākotnē, izpildot pielikumā, jo īpaši 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 14., 15., 20., 21. un 22. punktā, norādītās Maltas saistības. Tāpēc, ja trijos mēnešos tiks izpildītas pielikumā norādītās saistības, Maltas tonnāžas nodokļa shēma kļūs saderīga – no dienas, kad saistības tiks pilnībā izpildītas.

7.2.2.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

| (303) | Kā noteikts 7.1.3. iedaļā, atbrīvojums no aplikšanas ar nodokli attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, kas saistīts ar Maltas rezidentu akcijām kuģniecības uzņēmumos, ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(303)

Kā noteikts 7.1.3. iedaļā, atbrīvojums no aplikšanas ar nodokli attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, kas saistīts ar Maltas rezidentu akcijām kuģniecības uzņēmumos, ir valsts atbalsts.

| (304) | Kuģniecības uzņēmumu akciju pirkšana un pārdošana ir ieguldījumu uzņēmējdarbības (kurai nav tiesību piemērot tonnāžas nodokli saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm (144)), nevis kuģniecības uzņēmējdarbība. Jūras transporta pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka dalībvalstīm ir “jāsaglabā (..) parasts nodokļu līmenis (..) attiecībā uz akcionāru un direktoru personīgo atlīdzību”. Šāds noteikums ir nepieciešams, lai saderīgais atbalsts būtu vērsts uz darbību, kurai ir vajadzīgs atbalsts, un lai pēc iespējas ierobežotu konkurences izkropļojumus citās nozarēs. Pretējā gadījumā uzņēmumu akcionāriem, kuri saņem saderīgu atbalstu, būtu tiesības arī uz atbrīvojumiem no nodokļiem (tāpat kā šo akcionāru iespējamiem akcionāriem). Tas savukārt neparedzami paaugstinātu atbalsta apmēru, kas ir sākotnēji apstiprināts konkrētam uzņēmumam noteiktā nozarē, un galu gala šāds atbalsts “piesārņotu” vairākas ekonomikas nozares (atbilstīgi atbalstu saņemošo akcionāru darbībām). Šāds iznākums būtu pretrunā valsts atbalsta noteikumu efektivitātei un arī pretrunā valsts atbalsta aizlieguma principam, kas paredz, ka ikviens izņēmums (saderīgs atbalsts) ir jāpiemēro ierobežotā un mērķtiecīgā veidā. |
| --- | --- |

(304)

Kuģniecības uzņēmumu akciju pirkšana un pārdošana ir ieguldījumu uzņēmējdarbības (kurai nav tiesību piemērot tonnāžas nodokli saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm (144)), nevis kuģniecības uzņēmējdarbība. Jūras transporta pamatnostādnēs ir skaidri noteikts, ka dalībvalstīm ir “jāsaglabā (..) parasts nodokļu līmenis (..) attiecībā uz akcionāru un direktoru personīgo atlīdzību”. Šāds noteikums ir nepieciešams, lai saderīgais atbalsts būtu vērsts uz darbību, kurai ir vajadzīgs atbalsts, un lai pēc iespējas ierobežotu konkurences izkropļojumus citās nozarēs. Pretējā gadījumā uzņēmumu akcionāriem, kuri saņem saderīgu atbalstu, būtu tiesības arī uz atbrīvojumiem no nodokļiem (tāpat kā šo akcionāru iespējamiem akcionāriem). Tas savukārt neparedzami paaugstinātu atbalsta apmēru, kas ir sākotnēji apstiprināts konkrētam uzņēmumam noteiktā nozarē, un galu gala šāds atbalsts “piesārņotu” vairākas ekonomikas nozares (atbilstīgi atbalstu saņemošo akcionāru darbībām). Šāds iznākums būtu pretrunā valsts atbalsta noteikumu efektivitātei un arī pretrunā valsts atbalsta aizlieguma principam, kas paredz, ka ikviens izņēmums (saderīgs atbalsts) ir jāpiemēro ierobežotā un mērķtiecīgā veidā.

144

| (305) | Komisija secina, ka atbrīvojums no aplikšanas ar nodokli attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, par labu Maltas rezidentiem nav saderīgs ar iekšējā tirgus noteikumiem. Tāpēc atbrīvojums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes ir apņēmušās atcelt atbrīvojumu, kā noteikts pielikuma 16. punktā. |
| --- | --- |

(305)

Komisija secina, ka atbrīvojums no aplikšanas ar nodokli attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, par labu Maltas rezidentiem nav saderīgs ar iekšējā tirgus noteikumiem. Tāpēc atbrīvojums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes ir apņēmušās atcelt atbrīvojumu, kā noteikts pielikuma 16. punktā.

7.2.3.   Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

Atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

| (306) | Kā noteikts 212. apsvērumā, Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punkts ir atbalsts finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

(306)

Kā noteikts 212. apsvērumā, Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punkts ir atbalsts finanšu iestādēm.

| (307) | Jūras transporta pamatnostādņu darbības joma un tādējādi arī tonnāžas nodokļa sniegtais labums ir ierobežots līdz “kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru”. Tas neietver finanšu iestādes, kas izsniedz aizdevumus, garantijas vai vērtspapīrus saistībā ar kuģa īpašumtiesībām, pārvaldību, administrēšanu vai ekspluatāciju, kā ir atļauts Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(307)

Jūras transporta pamatnostādņu darbības joma un tādējādi arī tonnāžas nodokļa sniegtais labums ir ierobežots līdz “kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru”. Tas neietver finanšu iestādes, kas izsniedz aizdevumus, garantijas vai vērtspapīrus saistībā ar kuģa īpašumtiesībām, pārvaldību, administrēšanu vai ekspluatāciju, kā ir atļauts Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punktā.

| (308) | Pēc būtības pārbaudāmā atbrīvojuma saderībai nav pamata saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm. Malta nesniedza citu saderības pamatojumu atbilstīgi LESD 107. panta 2. vai 3. punktam. Komisija neuzskata, ka pārbaudāmo atbrīvojumu var uzskatīt par saderīgu atbilstīgi kādam Līgumā paredzētam saderības pamatam. |
| --- | --- |

(308)

Pēc būtības pārbaudāmā atbrīvojuma saderībai nav pamata saskaņā ar Jūras transporta pamatnostādnēm. Malta nesniedza citu saderības pamatojumu atbilstīgi LESD 107. panta 2. vai 3. punktam. Komisija neuzskata, ka pārbaudāmo atbrīvojumu var uzskatīt par saderīgu atbilstīgi kādam Līgumā paredzētam saderības pamatam.

| (309) | Komisija secina, ka pašreizējie shēmas noteikumi attiecībā uz finanšu iestādēm nav saderīgi ar Jūras transporta pamatnostādnēm un tāpēc ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes ir apņēmušās atcelt atbrīvojumu, kā noteikts pielikuma 3. punktā. |
| --- | --- |

(309)

Komisija secina, ka pašreizējie shēmas noteikumi attiecībā uz finanšu iestādēm nav saderīgi ar Jūras transporta pamatnostādnēm un tāpēc ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes ir apņēmušās atcelt atbrīvojumu, kā noteikts pielikuma 3. punktā.

7.2.4.   Atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem

Atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem

| (310) | Lai gan atbrīvojumus no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, varētu pieņemt, ja tiešais atbalsta saņēmējs ir īsts kuģniecības uzņēmums, taču tikai atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļā noteiktajai atbalsta robežvērtībai, šis atbrīvojums var dot labumu arī uzņēmumiem, kuri nenodarbojas ar kuģniecību. Turklāt nav mehānisma, kas nodrošinātu Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļas izpildi. |
| --- | --- |

(310)

Lai gan atbrīvojumus no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, varētu pieņemt, ja tiešais atbalsta saņēmējs ir īsts kuģniecības uzņēmums, taču tikai atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļā noteiktajai atbalsta robežvērtībai, šis atbrīvojums var dot labumu arī uzņēmumiem, kuri nenodarbojas ar kuģniecību. Turklāt nav mehānisma, kas nodrošinātu Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļas izpildi.

| (311) | Malta nav pamatojusi saderību, un Komisija neuzskata, ka pasākums, kāds tas ir pašlaik, ir pamatots. |
| --- | --- |

(311)

Malta nav pamatojusi saderību, un Komisija neuzskata, ka pasākums, kāds tas ir pašlaik, ir pamatots.

| (312) | Komisija secina, ka atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem, kuri attiecas uz tirgojamiem vērtspapīriem, kas saistīti ar kuģniecības organizācijām, par labu Maltas rezidentiem nav saderīgs ar iekšējā tirgus noteikumiem. Tāpēc atbrīvojums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes ir apņēmušās atcelt atbrīvojumu, kā noteikts pielikuma 17. punktā. |
| --- | --- |

(312)

Komisija secina, ka atbrīvojums no dažādām nodevām, kuras piemēro dokumentiem un pārvedumiem, kuri attiecas uz tirgojamiem vērtspapīriem, kas saistīti ar kuģniecības organizācijām, par labu Maltas rezidentiem nav saderīgs ar iekšējā tirgus noteikumiem. Tāpēc atbrīvojums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes ir apņēmušās atcelt atbrīvojumu, kā noteikts pielikuma 17. punktā.

7.2.5.   Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs

Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs

| (313) | Pašreizējie tiesību akti pienācīgi neierobežo ministra tiesības atbrīvot kuģus no nodevu maksāšanas saskaņā ar Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem filantropiskos un humanitāros gadījumos, kā ir paredzējušas Maltas iestādes. |
| --- | --- |

(313)

Pašreizējie tiesību akti pienācīgi neierobežo ministra tiesības atbrīvot kuģus no nodevu maksāšanas saskaņā ar Noteikumiem par aplikšanu ar nodokļiem filantropiskos un humanitāros gadījumos, kā ir paredzējušas Maltas iestādes.

| (314) | Malta nav pamatojusi saderību, un Komisija neuzskata, ka pasākums, kāds tas ir pašlaik, ir pamatots. |
| --- | --- |

(314)

Malta nav pamatojusi saderību, un Komisija neuzskata, ka pasākums, kāds tas ir pašlaik, ir pamatots.

| (315) | Komisija secina, ka iespēja atbrīvot kuģus no nodokļiem pēc ministra ieskatiem ir nesaderīga ar iekšējā tirgus noteikumiem. Tāpēc šī atbrīvojuma iespēja ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes pielikuma 19. punktā ir apņēmušās nodrošināt, ka ministra rīcības brīvība tiek izmantota tikai humanitāros un filantropiskos gadījumos, kad nav paredzēta preču un pakalpojumu piedāvāšana tirgū. |
| --- | --- |

(315)

Komisija secina, ka iespēja atbrīvot kuģus no nodokļiem pēc ministra ieskatiem ir nesaderīga ar iekšējā tirgus noteikumiem. Tāpēc šī atbrīvojuma iespēja ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, kas jāatceļ. Komisija norāda, ka pozitīvi ir tas, ka Maltas iestādes pielikuma 19. punktā ir apņēmušās nodrošināt, ka ministra rīcības brīvība tiek izmantota tikai humanitāros un filantropiskos gadījumos, kad nav paredzēta preču un pakalpojumu piedāvāšana tirgū.

7.2.6.   Atbalsta robežvērtība

Atbalsta robežvērtība

| (316) | Attiecībā uz atbalsta robežvērtību Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļas 2. punktā ir noteikts atbalsta maksimālais līmenis, lai nepieļautu atbalsta uzkrāšanos līdz līmenim, kas ir nesamērīgs ar Kopienas kopīgu interešu mērķiem un var izraisīt dalībvalstu sacensību par subsīdijām. Kopējais atbalsts (145) par labu kuģniecības uzņēmumiem nevar sniegt labumu, kas būtu lielāks par labumu, ko rada nodokļu un sociālo maksājumu samazināšana līdz nullei jūrniekiem un uzņēmumu ienākuma nodokļa samazināšana kuģošanas darbībām līdz Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas priekšpēdējā punktā noteiktajam līmenim. |
| --- | --- |

(316)

Attiecībā uz atbalsta robežvērtību Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļas 2. punktā ir noteikts atbalsta maksimālais līmenis, lai nepieļautu atbalsta uzkrāšanos līdz līmenim, kas ir nesamērīgs ar Kopienas kopīgu interešu mērķiem un var izraisīt dalībvalstu sacensību par subsīdijām. Kopējais atbalsts (145) par labu kuģniecības uzņēmumiem nevar sniegt labumu, kas būtu lielāks par labumu, ko rada nodokļu un sociālo maksājumu samazināšana līdz nullei jūrniekiem un uzņēmumu ienākuma nodokļa samazināšana kuģošanas darbībām līdz Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļas priekšpēdējā punktā noteiktajam līmenim.

145

| (317) | Malta ir iesniegusi ticamu informāciju par to, ka robežvērtība nekad iepriekš nav bijusi pārsniegta, un tā apņēmās nodrošināt robežvērtības ievērošanu nākotnē. To papildina apņemšanās pieprasīt tonnāžas nodokļa labumu guvējiem iesniegt obligātas gada atbilstības deklarācijas par atbilstību atbalsta robežvērtībai. Turklāt pielikuma 12. punktā Malta ir apņēmusies ieviest oficiālu noteikumu par atbalsta kontroli. |
| --- | --- |

(317)

Malta ir iesniegusi ticamu informāciju par to, ka robežvērtība nekad iepriekš nav bijusi pārsniegta, un tā apņēmās nodrošināt robežvērtības ievērošanu nākotnē. To papildina apņemšanās pieprasīt tonnāžas nodokļa labumu guvējiem iesniegt obligātas gada atbilstības deklarācijas par atbilstību atbalsta robežvērtībai. Turklāt pielikuma 12. punktā Malta ir apņēmusies ieviest oficiālu noteikumu par atbalsta kontroli.

7.3.   Atgūšana

Atgūšana

7.3.1.   Jauna/pastāvoša atbalsta klasifikācija, tiesiskā paļāvība un juridiskā noteiktība

Jauna/pastāvoša atbalsta klasifikācija, tiesiskā paļāvība un juridiskā noteiktība

| (318) | Pievienošanās akta (146) 22. pantā un IV pielikumā (3. iedaļā) ir noteikts, ka atbalsts pārvadājumu nozarei ir uzskatāms par pastāvošu atbalstu Līguma 88. panta 1. punkta izpratnē līdz trešā gada beigām pēc iestāšanās dienas, ja tas ir paziņots Komisijai četros mēnešos pēc iestāšanās dienas. |
| --- | --- |

(318)

Pievienošanās akta (146) 22. pantā un IV pielikumā (3. iedaļā) ir noteikts, ka atbalsts pārvadājumu nozarei ir uzskatāms par pastāvošu atbalstu Līguma 88. panta 1. punkta izpratnē līdz trešā gada beigām pēc iestāšanās dienas, ja tas ir paziņots Komisijai četros mēnešos pēc iestāšanās dienas.

146

| (319) | Līdz savas iestāšanās dienai Malta bija norādījusi Komisijai, ka Maltas tonnāžas nodokļa režīms atbilda tajā laikā spēkā esošajiem noteikumiem un sniedz pārliecību par to, ka bija nodrošināta saikne ar karoga valsti, taču tā neiesniedza Komisijai sīkāku informāciju par shēmu saskaņā ar Pievienošanās līguma noteikumiem, lai varētu noteikt pastāvošu atbalstu. Komisijas un Maltas iestāžu sarunas par pārvadājumu jautājumiem notika laikā no 2000. gada 19. oktobra līdz 2001. gada 18. septembrim, un īsa apspriede par tonnāžas nodokli ir dokumentēta protokolā un Maltas iestāžu sarunu pozīcijā (147). Konferencē par Maltas iestāšanos ES, kas notika 2001. gada 26. oktobrī, tika panākta vienošanās ieteikt provizoriski izbeigt iestāšanās sarunas par pārvadājumu nodaļu, kurā bija skaidri ietverts valsts atbalsts pārvadājumu nozarei. |
| --- | --- |

(319)

Līdz savas iestāšanās dienai Malta bija norādījusi Komisijai, ka Maltas tonnāžas nodokļa režīms atbilda tajā laikā spēkā esošajiem noteikumiem un sniedz pārliecību par to, ka bija nodrošināta saikne ar karoga valsti, taču tā neiesniedza Komisijai sīkāku informāciju par shēmu saskaņā ar Pievienošanās līguma noteikumiem, lai varētu noteikt pastāvošu atbalstu. Komisijas un Maltas iestāžu sarunas par pārvadājumu jautājumiem notika laikā no 2000. gada 19. oktobra līdz 2001. gada 18. septembrim, un īsa apspriede par tonnāžas nodokli ir dokumentēta protokolā un Maltas iestāžu sarunu pozīcijā (147). Konferencē par Maltas iestāšanos ES, kas notika 2001. gada 26. oktobrī, tika panākta vienošanās ieteikt provizoriski izbeigt iestāšanās sarunas par pārvadājumu nodaļu, kurā bija skaidri ietverts valsts atbalsts pārvadājumu nozarei.

147

| (320) | Komisija uzskata, ka Malta un atbalsta saņēmēji negūst labumu ne no tiesiskās paļāvības, ne juridiskās noteiktības saistībā ar atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums. Saskaņā ar iedibināto judikatūru nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, ja vien tas nav piešķirts saskaņā ar LESD 108. pantā paredzēto procedūru, jo piesardzīgam uzņēmējam parasti ir jāspēj noteikt, vai šī procedūra ir izpildīta (148). Šajā gadījumā ir skaidrs, ka LESD 108. pantā paredzētā paziņošanas procedūra un Pievienošanās aktā paredzētā procedūra netika izpildīta un tāpēc nav tiesiskās paļāvības. Turklāt apspriedēs, uz kurām atsaucās Malta (149), netika izdarīts secinājums, ka Komisija būtu guvusi skaidru, beznosacījuma un konsekventu pārliecību par to, ka tonnāžas nodokļa shēma tiks uztverta kā pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(320)

Komisija uzskata, ka Malta un atbalsta saņēmēji negūst labumu ne no tiesiskās paļāvības, ne juridiskās noteiktības saistībā ar atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums. Saskaņā ar iedibināto judikatūru nevar tiesiski paļauties uz to, ka atbalsts ir likumīgs, ja vien tas nav piešķirts saskaņā ar LESD 108. pantā paredzēto procedūru, jo piesardzīgam uzņēmējam parasti ir jāspēj noteikt, vai šī procedūra ir izpildīta (148). Šajā gadījumā ir skaidrs, ka LESD 108. pantā paredzētā paziņošanas procedūra un Pievienošanās aktā paredzētā procedūra netika izpildīta un tāpēc nav tiesiskās paļāvības. Turklāt apspriedēs, uz kurām atsaucās Malta (149), netika izdarīts secinājums, ka Komisija būtu guvusi skaidru, beznosacījuma un konsekventu pārliecību par to, ka tonnāžas nodokļa shēma tiks uztverta kā pastāvošs atbalsts.

148

149

| (321) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pasākumi, uz kuriem attiecas šis lēmums, nav pastāvošs atbalsts, kas atbilst kādai no Padomes Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punktā minētajām kategorijām (150). Turklāt Malta un atbalsta saņēmēji negūst labumu ne no tiesiskās paļāvības, ne juridiskās noteiktības saistībā ar atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums. |
| --- | --- |

(321)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pasākumi, uz kuriem attiecas šis lēmums, nav pastāvošs atbalsts, kas atbilst kādai no Padomes Regulas (ES) 2015/1589 1. panta b) punktā minētajām kategorijām (150). Turklāt Malta un atbalsta saņēmēji negūst labumu ne no tiesiskās paļāvības, ne juridiskās noteiktības saistībā ar atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums.

150

7.3.2.   Tonnāžas nodokļa shēma

Tonnāžas nodokļa shēma

7.3.2.1.   Atbilstīgie kuģu veidi

| (322) | 2012. gada Noteikumos par iekšējo procedūru zvejas kuģi, atpūtas jahtas, fiksētas iekārtas atklātā jūrā, tostarp naftas platformas, pārvietojamās platformas, velkoņi, kuri neiziet okeānā, bezmotora peldošie celtņi, pontoni, kuģi, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt azartspēles un/vai kazino, un līdzīgi kuģi ir norādīti kā tādi, kuriem nav tiesību izmantot atbrīvojumu no ienākuma nodokļa un piemērot “kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli” shēmu, jo tos neizmanto “kuģošanas darbībām” (151). |
| --- | --- |

(322)

2012. gada Noteikumos par iekšējo procedūru zvejas kuģi, atpūtas jahtas, fiksētas iekārtas atklātā jūrā, tostarp naftas platformas, pārvietojamās platformas, velkoņi, kuri neiziet okeānā, bezmotora peldošie celtņi, pontoni, kuģi, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt azartspēles un/vai kazino, un līdzīgi kuģi ir norādīti kā tādi, kuriem nav tiesību izmantot atbrīvojumu no ienākuma nodokļa un piemērot “kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli” shēmu, jo tos neizmanto “kuģošanas darbībām” (151).

151

| (323) | Maltas iesniegtais to kuģu saraksts, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, un tam pievienotie paskaidrojumi liecina, ka tā šie noteikumi ir ieviesti arī praksē, un Malta apstiprina, ka attiecīgajā periodā neviens šāds kuģis nav guvis labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. 2012. gada Noteikumos par iekšējo procedūru ir precizēts, kuru veidu kuģus neuzskata par tādiem, kas veic kuģošanas darbības Tirdzniecības kuģu likuma izpratnē. Iepriekšējā prakse kopš 2004. gada neatšķīrās no šiem noteikumiem. Tāpēc Komisija secina, ka zvejas kuģi, atpūtas jahtas, fiksētas iekārtas atklātā jūrā, tostarp naftas platformas, pārvietojamās platformas, velkoņi, kuri neiziet okeānā, bezmotora peldošie celtņi, pontoni, kuģi, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt azartspēles un/vai kazino, praksē nav guvuši labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, lai gan teorētiski tā bija pieejama. |
| --- | --- |

(323)

Maltas iesniegtais to kuģu saraksts, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, un tam pievienotie paskaidrojumi liecina, ka tā šie noteikumi ir ieviesti arī praksē, un Malta apstiprina, ka attiecīgajā periodā neviens šāds kuģis nav guvis labumu no tonnāžas nodokļa shēmas. 2012. gada Noteikumos par iekšējo procedūru ir precizēts, kuru veidu kuģus neuzskata par tādiem, kas veic kuģošanas darbības Tirdzniecības kuģu likuma izpratnē. Iepriekšējā prakse kopš 2004. gada neatšķīrās no šiem noteikumiem. Tāpēc Komisija secina, ka zvejas kuģi, atpūtas jahtas, fiksētas iekārtas atklātā jūrā, tostarp naftas platformas, pārvietojamās platformas, velkoņi, kuri neiziet okeānā, bezmotora peldošie celtņi, pontoni, kuģi, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt azartspēles un/vai kazino, praksē nav guvuši labumu no tonnāžas nodokļa shēmas, lai gan teorētiski tā bija pieejama.

| (324) | Attiecībā uz Tirdzniecības kuģu likuma 85. pantā noteikto iespēju “citas darbības, kuras varētu noteikt” Malta ir apstiprinājusi, ka nekad nav izdotas nekādas regulas, noteikumi, rīkojumi vai norādījumi par kuģošanas darbību definīcijas paplašināšanu. Tāpēc Komisija secina, ka kuģošanas darbību definīcija nav paplašināta tālāk par kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru. |
| --- | --- |

(324)

Attiecībā uz Tirdzniecības kuģu likuma 85. pantā noteikto iespēju “citas darbības, kuras varētu noteikt” Malta ir apstiprinājusi, ka nekad nav izdotas nekādas regulas, noteikumi, rīkojumi vai norādījumi par kuģošanas darbību definīcijas paplašināšanu. Tāpēc Komisija secina, ka kuģošanas darbību definīcija nav paplašināta tālāk par kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru.

| (325) | Tāpēc Komisija secina, ka, lai gan shēmas darbības joma bija nepieņemami plaša, atbalsts netika piešķirts par labu nevienam neatbilstīgam kuģim un tāpēc atgūšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(325)

Tāpēc Komisija secina, ka, lai gan shēmas darbības joma bija nepieņemami plaša, atbalsts netika piešķirts par labu nevienam neatbilstīgam kuģim un tāpēc atgūšana nav nepieciešama.

Velkoņi un bagari

Velkoņi un bagari

| (326) | Lai gan Maltā nebija skaidri noteiktu prasību attiecībā uz velkoņiem un bagariem, Maltas iestādes apstiprināja, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2016. gadam tās saskaņoja tonnāžas nodokļa shēmu statusu tikai tādiem kuģiem, kuri bija apstiprinājuši, ka lielāko daļu no to darbības laika tie pavada, veicot starptautiskus kravu pārvadājumus atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādņu parametriem. Konkrēti, tonnāžas nodoklis netika piemērots velkoņiem, kuri darbojas ostās, un tonnāžas nodoklis ir ierobežots kuģiem, kurus izmanto starptautiskiem jūras pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(326)

Lai gan Maltā nebija skaidri noteiktu prasību attiecībā uz velkoņiem un bagariem, Maltas iestādes apstiprināja, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2016. gadam tās saskaņoja tonnāžas nodokļa shēmu statusu tikai tādiem kuģiem, kuri bija apstiprinājuši, ka lielāko daļu no to darbības laika tie pavada, veicot starptautiskus kravu pārvadājumus atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādņu parametriem. Konkrēti, tonnāžas nodoklis netika piemērots velkoņiem, kuri darbojas ostās, un tonnāžas nodoklis ir ierobežots kuģiem, kurus izmanto starptautiskiem jūras pārvadājumiem.

| (327) | Pēc Maltas iesniegtās informācijas pārbaudes Komisija norāda, ka tonnāžas nodokļa piemērošanai tika apstiprināti tikai tādi velkoņi, kuri kuģo ar EEZ karogiem, un ka de facto pamatnostādņu prasības bija izpildītas, piemērojot tonnāžas nodokli šiem kuģiem attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(327)

Pēc Maltas iesniegtās informācijas pārbaudes Komisija norāda, ka tonnāžas nodokļa piemērošanai tika apstiprināti tikai tādi velkoņi, kuri kuģo ar EEZ karogiem, un ka de facto pamatnostādņu prasības bija izpildītas, piemērojot tonnāžas nodokli šiem kuģiem attiecīgajā laikposmā.

de facto

| (328) | Tāpēc Komisija secina, ka atgūšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(328)

Tāpēc Komisija secina, ka atgūšana nav nepieciešama.

7.3.2.2.   Ienākumi, kuriem piemēro tonnāžas nodokli

Papildu darbības

Papildu darbības

| (329) | Attiecībā uz kruīza kuģu papildu darbībām, pamatojoties uz Maltas iesniegto informāciju, Komisija norāda, pirmkārt, ka apakšuzņēmēju peļņa nav bijusi iekļauta tonnāžas nodokļa shēmā un, otrkārt, ka pakalpojumi, kurus parasti sniedz uz kuģu klāja klientiem, kā arī saistībā ar ekskursijām uz sauszemes, ir guvuši labumu no tonnāžas nodokļa, ja kuģniecības organizācija tos ir iegādājusies atbilstīgi godīgas konkurences principam. Tāpēc Komisiju apmierina tas, ka kuģošanas darbību interpretācija Maltā ir nodrošinājusi, ka darbību joma, kuru iepriekš Komisija apstiprināja kā papildu ienākumus, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli, de facto ir ievērota. |
| --- | --- |

(329)

Attiecībā uz kruīza kuģu papildu darbībām, pamatojoties uz Maltas iesniegto informāciju, Komisija norāda, pirmkārt, ka apakšuzņēmēju peļņa nav bijusi iekļauta tonnāžas nodokļa shēmā un, otrkārt, ka pakalpojumi, kurus parasti sniedz uz kuģu klāja klientiem, kā arī saistībā ar ekskursijām uz sauszemes, ir guvuši labumu no tonnāžas nodokļa, ja kuģniecības organizācija tos ir iegādājusies atbilstīgi godīgas konkurences principam. Tāpēc Komisiju apmierina tas, ka kuģošanas darbību interpretācija Maltā ir nodrošinājusi, ka darbību joma, kuru iepriekš Komisija apstiprināja kā papildu ienākumus, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli, de facto ir ievērota.

de facto

| (330) | Turklāt Komisija norāda, ka Malta ir praksē apspriedusies ar katru kuģu īpašnieku/ekspluatantu, kurš vēlas piemērot Maltas tonnāžas nodokļa režīmu, lai saprastu, kāda ir tā darbības joma, pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā. Tas ir nodrošinājis mehānismu, ar kuru Maltas iestādes ir varējušas pārliecināties, ka šādu kuģu īpašnieki un ekspluatanti gūst labumu no tonnāžas nodokļa režīma tikai atbilstošos gadījumos. Lai gan nebija noteikta oficiāla prasība, ka mazāk nekā 50 % no kuģa ieņēmumiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, ir jābūt papildu ienākumiem, Maltas iestādes ir pierādījušas, ka galvenie ienākumi no kuģošanas veido lielāko daļu no kuģa ieņēmumiem no kuģošanas. Tāpēc Komisija secina, ka atgūšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(330)

Turklāt Komisija norāda, ka Malta ir praksē apspriedusies ar katru kuģu īpašnieku/ekspluatantu, kurš vēlas piemērot Maltas tonnāžas nodokļa režīmu, lai saprastu, kāda ir tā darbības joma, pirms iestāšanās tonnāžas nodokļa shēmā. Tas ir nodrošinājis mehānismu, ar kuru Maltas iestādes ir varējušas pārliecināties, ka šādu kuģu īpašnieki un ekspluatanti gūst labumu no tonnāžas nodokļa režīma tikai atbilstošos gadījumos. Lai gan nebija noteikta oficiāla prasība, ka mazāk nekā 50 % no kuģa ieņēmumiem, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, ir jābūt papildu ienākumiem, Maltas iestādes ir pierādījušas, ka galvenie ienākumi no kuģošanas veido lielāko daļu no kuģa ieņēmumiem no kuģošanas. Tāpēc Komisija secina, ka atgūšana nav nepieciešama.

Fraktēšana uz noteiktu laiku/reisu un berbouta fraktēšana

Fraktēšana uz noteiktu laiku/reisu un berbouta fraktēšana

| (331) | Ņemot vērā no Maltas saņemtos paskaidrojumus, Komisija norāda, ka Maltas kuģniecības organizācijas, kas guvušas labumu no tonnāžas nodokļa, nav veikušas fraktēšanu uz noteiktu laiku un ka Maltas tonnāžas nodokļa flote lielākoties (proti, 90 %) kuģo ar EEZ karogiem. |
| --- | --- |

(331)

Ņemot vērā no Maltas saņemtos paskaidrojumus, Komisija norāda, ka Maltas kuģniecības organizācijas, kas guvušas labumu no tonnāžas nodokļa, nav veikušas fraktēšanu uz noteiktu laiku un ka Maltas tonnāžas nodokļa flote lielākoties (proti, 90 %) kuģo ar EEZ karogiem.

| (332) | Kā liecina pārskats par 2004.–2016. gadu, ko Malta iesniedza Komisijas dienestiem, neviens uz berbouta līguma pamata nofraktēts kuģis, kurš iepriekš bija iekļauts tonnāžas nodokļa shēmā, nebija kuģis, kurš bija nofraktēts uz berbouta līguma pamata trešām personām. |
| --- | --- |

(332)

Kā liecina pārskats par 2004.–2016. gadu, ko Malta iesniedza Komisijas dienestiem, neviens uz berbouta līguma pamata nofraktēts kuģis, kurš iepriekš bija iekļauts tonnāžas nodokļa shēmā, nebija kuģis, kurš bija nofraktēts uz berbouta līguma pamata trešām personām.

| (333) | Tāpēc Komisija secina, ka atgūšana saistībā ar fraktēšanu uz noteiktu laiku/reisu un berbouta fraktēšanu nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(333)

Tāpēc Komisija secina, ka atgūšana saistībā ar fraktēšanu uz noteiktu laiku/reisu un berbouta fraktēšanu nav nepieciešama.

7.3.2.3.   Saikne ar karoga valsti

| (334) | Attiecībā uz iepriekšējo situāciju Malta ir iesniegusi datus par to, cik daudz atbalsta saņēmēju kuģu kuģo ar Maltas un EEZ karogiem. Kuģu, kuri kuģo ar EEZ karogiem, īpatsvars uz vienu atbalsta saņēmēju ievērojami pārsniedz Jūras transporta pamatnostādnēs pieprasītos 60 %. |
| --- | --- |

(334)

Attiecībā uz iepriekšējo situāciju Malta ir iesniegusi datus par to, cik daudz atbalsta saņēmēju kuģu kuģo ar Maltas un EEZ karogiem. Kuģu, kuri kuģo ar EEZ karogiem, īpatsvars uz vienu atbalsta saņēmēju ievērojami pārsniedz Jūras transporta pamatnostādnēs pieprasītos 60 %.

7.3.2.4.   Atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana

| (335) | Attiecīgie noteikumi paredz, ka ir jāveic grozījumi, jo atbrīvojums no nodokļa neaprobežojas ar ieņēmumiem no tādu kuģu pārdošanas vai nodošanas, kuri ir iegādāti un pārdoti, kamēr tie ir iekļauti tonnāžas nodokļa shēmā. Neatkarīgi no atbrīvojuma no nodokļa pārāk plašās darbības jomas Malta ir ticami paskaidrojusi, ka iepriekš atbrīvojumu no nodokļa izmantoja vienīgi attiecībā uz kuģu pārdošanu un darījumiem, kuri ir saistīti ar kuģiem, kam piemēro tonnāžas nodokli, kurus pirka un pārdeva kuģniecības uzņēmumi, kas maksāja tonnāžas nodokli. Tāpēc Komisija uzskata, ka atgūšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(335)

Attiecīgie noteikumi paredz, ka ir jāveic grozījumi, jo atbrīvojums no nodokļa neaprobežojas ar ieņēmumiem no tādu kuģu pārdošanas vai nodošanas, kuri ir iegādāti un pārdoti, kamēr tie ir iekļauti tonnāžas nodokļa shēmā. Neatkarīgi no atbrīvojuma no nodokļa pārāk plašās darbības jomas Malta ir ticami paskaidrojusi, ka iepriekš atbrīvojumu no nodokļa izmantoja vienīgi attiecībā uz kuģu pārdošanu un darījumiem, kuri ir saistīti ar kuģiem, kam piemēro tonnāžas nodokli, kurus pirka un pārdeva kuģniecības uzņēmumi, kas maksāja tonnāžas nodokli. Tāpēc Komisija uzskata, ka atgūšana nav nepieciešama.

7.3.2.5.   Secinājums

| (336) | Tā kā praksē saskaņā ar Maltas tonnāžas shēmu atbalsts nav izmaksāts neatbilstīgiem atbalsta saņēmējiem, Komisija secina, ka šajā saistībā atgūšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(336)

Tā kā praksē saskaņā ar Maltas tonnāžas shēmu atbalsts nav izmaksāts neatbilstīgiem atbalsta saņēmējiem, Komisija secina, ka šajā saistībā atgūšana nav nepieciešama.

7.3.3.   Procenti vai citi ienākumi, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu un kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

Procenti vai citi ienākumi, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu un kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu

| (337) | Ņemot vērā Maltas iesniegtos paskaidrojumus (152), Komisija uzskata, ka neviena finanšu iestāde nav guvusi labumu no atbrīvojuma no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu. Tā kā atbalsts nav izmaksāts nevienam atbalsta saņēmējam, atgūšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(337)

Ņemot vērā Maltas iesniegtos paskaidrojumus (152), Komisija uzskata, ka neviena finanšu iestāde nav guvusi labumu no atbrīvojuma no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu. Tā kā atbalsts nav izmaksāts nevienam atbalsta saņēmējam, atgūšana nav nepieciešama.

152

7.3.4.   Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, un no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

Atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, un no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos

| (338) | Saskaņā ar vispārīgās nodokļu sistēmas noteikumiem visi Maltas nerezidenti būtu atbrīvoti no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada akciju pārvedums. Saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta u) apakšpunkta 1) punktu ienākumi, ko ir guvis Maltā reģistrēts uzņēmums no līdzdalības vai šādas līdzdalības nodošanas, ir atbrīvoti no nodokļa. |
| --- | --- |

(338)

Saskaņā ar vispārīgās nodokļu sistēmas noteikumiem visi Maltas nerezidenti būtu atbrīvoti no nodokļa attiecībā uz kapitāla pieaugumu, ko rada akciju pārvedums. Saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta u) apakšpunkta 1) punktu ienākumi, ko ir guvis Maltā reģistrēts uzņēmums no līdzdalības vai šādas līdzdalības nodošanas, ir atbrīvoti no nodokļa.

| (339) | Attiecībā uz nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, ja pusi parasto akciju kapitāla kontrolē nerezidenti, saskaņā ar vispārīgo sistēmu darījums ir atbrīvots no nodevas. Turklāt no nodevas ir atbrīvoti arī grupas iekšējie pārvedumi. |
| --- | --- |

(339)

Attiecībā uz nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, ja pusi parasto akciju kapitāla kontrolē nerezidenti, saskaņā ar vispārīgo sistēmu darījums ir atbrīvots no nodevas. Turklāt no nodevas ir atbrīvoti arī grupas iekšējie pārvedumi.

| (340) | Malta ir veikusi pasākumus, lai izveidotu reprezentatīvu kuģniecības uzņēmumu akcionāru izlasi, lai noteiktu, kāda ir parasta īpašumtiesību struktūra. Malta izveidoja šo izlasi, lai atainotu Maltas tonnāžas nodokļa flotes sastāvu. Pēc tam, kad bija noteikts piemērotu uzņēmumu kopums, kas precīzi ataino Maltas floti, tika atsevišķi pārbaudītas šo uzņēmumu akciju īpašumtiesības šajā laikposmā. Malta noteica, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2016. gadam visi šie uzņēmumi piederēja vienīgi nerezidentiem. Turklāt Malta veica īpašu pētījumu par akcionāru darījumiem šajā laikposmā, lai atklātu darījumus, kuros bija iesaistīti Maltas rezidenti. Pētījumā tika atklāts, ka tikai vienā darījumā bija iesaistīts Maltas rezidents. Šajā darījumā bija iesaistīta grupa, kurā visi pārējie akcionāri bija nerezidenti. Atklātā darījuma apmērs nozīmēja to, ka, pat ja netika piemēroti vispārīgi atbrīvojumi saistībā ar ārvalstnieku īpašumtiesībām, kapitāla pieauguma un nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, kopējā vērtība būtu ievērojami mazāka par de minimis robežvērtību. |
| --- | --- |

(340)

Malta ir veikusi pasākumus, lai izveidotu reprezentatīvu kuģniecības uzņēmumu akcionāru izlasi, lai noteiktu, kāda ir parasta īpašumtiesību struktūra. Malta izveidoja šo izlasi, lai atainotu Maltas tonnāžas nodokļa flotes sastāvu. Pēc tam, kad bija noteikts piemērotu uzņēmumu kopums, kas precīzi ataino Maltas floti, tika atsevišķi pārbaudītas šo uzņēmumu akciju īpašumtiesības šajā laikposmā. Malta noteica, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2016. gadam visi šie uzņēmumi piederēja vienīgi nerezidentiem. Turklāt Malta veica īpašu pētījumu par akcionāru darījumiem šajā laikposmā, lai atklātu darījumus, kuros bija iesaistīti Maltas rezidenti. Pētījumā tika atklāts, ka tikai vienā darījumā bija iesaistīts Maltas rezidents. Šajā darījumā bija iesaistīta grupa, kurā visi pārējie akcionāri bija nerezidenti. Atklātā darījuma apmērs nozīmēja to, ka, pat ja netika piemēroti vispārīgi atbrīvojumi saistībā ar ārvalstnieku īpašumtiesībām, kapitāla pieauguma un nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, kopējā vērtība būtu ievērojami mazāka par de minimis robežvērtību.

de minimis

| (341) | Maltas izveidotā reprezentatīvā izlase kopā ar darījumu meklēšanu, saskaņā ar vispārīgo nodokļu sistēmu pieejamajiem atbrīvojumiem un de minimis robežvērtību liecina, ka atgūšana varētu nebūt vērienīga. Tomēr nevar izslēgt atbalsta izmaksu šajos divos pasākumos, ja nepiemēro nevienu no iepriekš minētajiem atbrīvojumiem un izmaksātā summa pārsniedz de minimis robežvērtību. Šādos gadījumos ir jāveic izmaksātā atbalsta atgūšana. |
| --- | --- |

(341)

Maltas izveidotā reprezentatīvā izlase kopā ar darījumu meklēšanu, saskaņā ar vispārīgo nodokļu sistēmu pieejamajiem atbrīvojumiem un de minimis robežvērtību liecina, ka atgūšana varētu nebūt vērienīga. Tomēr nevar izslēgt atbalsta izmaksu šajos divos pasākumos, ja nepiemēro nevienu no iepriekš minētajiem atbrīvojumiem un izmaksātā summa pārsniedz de minimis robežvērtību. Šādos gadījumos ir jāveic izmaksātā atbalsta atgūšana.

de minimis

de minimis

| (342) | Attiecībā uz atgūšanas metodiku – atgūstamajā summā ir jāiekļauj nodeva vai nodoklis, kas būtu jāmaksā, ja tiktu piemērots vispārīgais noteikums. Lai noteiktu iespējamos atbalsta saņēmējus, Maltas iestādēm vispirms ir jānosaka kuģniecības uzņēmumu īpašumtiesību struktūra. Pēc tam Maltas iestādēm ir jāpārbauda, vai darījumos, kas izraisīja nodevu, kuru piemēro dokumentiem un pārvedumiem, un kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli saistībā ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, bija iesaistīts kāds Maltas rezidents. |
| --- | --- |

(342)

Attiecībā uz atgūšanas metodiku – atgūstamajā summā ir jāiekļauj nodeva vai nodoklis, kas būtu jāmaksā, ja tiktu piemērots vispārīgais noteikums. Lai noteiktu iespējamos atbalsta saņēmējus, Maltas iestādēm vispirms ir jānosaka kuģniecības uzņēmumu īpašumtiesību struktūra. Pēc tam Maltas iestādēm ir jāpārbauda, vai darījumos, kas izraisīja nodevu, kuru piemēro dokumentiem un pārvedumiem, un kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokli saistībā ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, bija iesaistīts kāds Maltas rezidents.

7.3.5.   Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs

Atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs

| (343) | Ministra rīcības brīvība, kas izklāstīta šā lēmuma 23. un 313. apsvērumā, nekad nav izmantota, un tāpēc nav nepieciešama atgūšana. |
| --- | --- |

(343)

Ministra rīcības brīvība, kas izklāstīta šā lēmuma 23. un 313. apsvērumā, nekad nav izmantota, un tāpēc nav nepieciešama atgūšana.

7.4.   Saistības

Saistības

| (344) | Komisija atzinīgi vērtē Maltas saistības, kas izklāstītas šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(344)

Komisija atzinīgi vērtē Maltas saistības, kas izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

7.5.   Valoda

Valoda

| (345) | Malta ir atteikusies no savām tiesībām saņemt šo lēmumu pieņemtu maltiešu valodā. Tāpēc autentiskā valoda ir angļu valoda. |
| --- | --- |

(345)

Malta ir atteikusies no savām tiesībām saņemt šo lēmumu pieņemtu maltiešu valodā. Tāpēc autentiskā valoda ir angļu valoda.

8.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (346) | Komisija konstatē, ka tonnāžas nodokļa shēma ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Papildus tonnāžas nodokļa piemērošanai ienākumiem no kuģu ekspluatācijas atbalsts ir arī atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, attiecībā uz Maltas rezidentiem; atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, attiecībā uz Maltas rezidentiem; atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentiem; atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs; un finanšu iestāžu atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu. |
| --- | --- |

(346)

Komisija konstatē, ka tonnāžas nodokļa shēma ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Papildus tonnāžas nodokļa piemērošanai ienākumiem no kuģu ekspluatācijas atbalsts ir arī atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas saistīts ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, attiecībā uz Maltas rezidentiem; atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā, attiecībā uz Maltas rezidentiem; atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentiem; atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs; un finanšu iestāžu atbrīvojums no tādu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu.

| (347) | Komisija konstatē, ka atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tas nepiešķir selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(347)

Komisija konstatē, ka atbrīvojums no tādu dividenžu aplikšanas ar nodokli, kas saistītas ar akcijām kuģniecības uzņēmumos, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tas nepiešķir selektīvu priekšrocību.

| (348) | Komisija konstatē, ka tālāk minētie valsts atbalsta pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu:






  a) | tonnāžas nodokļa shēma šādos aspektos: darbību “citas darbības, kuras varētu noteikt” atbilstība, bezmotora baržu atbilstība, velkoņu un bagaru atbilstības nosacījumi, zvejas kuģu un naftas platformu atbilstība, atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, un garantiju neesamība attiecībā uz berbouta fraktēšanu, papildu ieņēmumiem, saikni ar EEZ karoga valsti un fraktēšanu uz noteiktu laiku/reisu; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisija konstatē, ka tālāk minētie valsts atbalsta pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu:

a)

tonnāžas nodokļa shēma šādos aspektos: darbību “citas darbības, kuras varētu noteikt” atbilstība, bezmotora baržu atbilstība, velkoņu un bagaru atbilstības nosacījumi, zvejas kuģu un naftas platformu atbilstība, atbrīvojums no nodokļa attiecībā uz tādu kapitāla pieaugumu, ko rada kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, pārdošana vai nodošana, un garantiju neesamība attiecībā uz berbouta fraktēšanu, papildu ieņēmumiem, saikni ar EEZ karoga valsti un fraktēšanu uz noteiktu laiku/reisu;

| b) | atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, attiecībā uz Maltas rezidentiem; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, attiecībā uz Maltas rezidentiem;

| c) | atbrīvojums no tādu finanšu iestāžu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar ienākuma nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu; |
| --- | --- |

c)

atbrīvojums no tādu finanšu iestāžu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar ienākuma nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu;

| d) | atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentu kuģniecības organizāciju akciju pārvedumiem; |
| --- | --- |

d)

atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentu kuģniecības organizāciju akciju pārvedumiem;

| e) | atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs. |
| --- | --- |

e)

atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs.

| (349) | Komisija konstatē, ka 348. apsvērumā norādītie nesaderīgie valsts atbalsta pasākumi ir jāatceļ. Taču, ja Malta izpildītu šā lēmuma pielikumā izklāstītās saistības, Maltas tonnāžas nodokļa shēma kļūtu saderīga – no dienas, kad saistības tiks pilnībā izpildītas. |
| --- | --- |

(349)

Komisija konstatē, ka 348. apsvērumā norādītie nesaderīgie valsts atbalsta pasākumi ir jāatceļ. Taču, ja Malta izpildītu šā lēmuma pielikumā izklāstītās saistības, Maltas tonnāžas nodokļa shēma kļūtu saderīga – no dienas, kad saistības tiks pilnībā izpildītas.

| (350) | Komisija konstatē, ka tonnāžas nodokļa shēmā, ko praksē administrē Maltas iestādes, nav piešķirts atbalsts nevienam neatbilstīgam atbalsta saņēmējam. Turklāt atbalsts nav piešķirts saistībā ar atbrīvojumu no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs, un atbrīvojumu no tādu finanšu iestāžu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar ienākuma nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu. |
| --- | --- |

(350)

Komisija konstatē, ka tonnāžas nodokļa shēmā, ko praksē administrē Maltas iestādes, nav piešķirts atbalsts nevienam neatbilstīgam atbalsta saņēmējam. Turklāt atbalsts nav piešķirts saistībā ar atbrīvojumu no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs, un atbrīvojumu no tādu finanšu iestāžu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar ienākuma nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu.

| (351) | Komisija konstatē, ka nesaderīgais valsts atbalsts, kas piešķirts saistībā ar atbrīvojumu no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, attiecībā uz Maltas rezidentiem un saistībā ar atbrīvojumu no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentu kuģniecības organizāciju akciju pārvedumiem, ir jāatgūst apmērā, kas pārsniedz de minimis robežvērtību, |
| --- | --- |

(351)

Komisija konstatē, ka nesaderīgais valsts atbalsts, kas piešķirts saistībā ar atbrīvojumu no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, attiecībā uz Maltas rezidentiem un saistībā ar atbrīvojumu no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentu kuģniecības organizāciju akciju pārvedumiem, ir jāatgūst apmērā, kas pārsniedz de minimis robežvērtību,

de minimis

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu piešķirtais atbalsts ir jauns atbalsts Pievienošanas līguma izpratnē kopš 2004. gada 1. maija.

2. pants

Saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja ir izpildītas pielikumā izklāstītās saistības.

3. pants

1.   Ar iekšējo tirgu nav saderīgi šādi tonnāžas nodokļa shēmas elementi:

| a) | ienākumu, kas gūti no bezmotora baržu, naftas platformu un zvejas kuģu ekspluatācijas, atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli; |
| --- | --- |

a)

ienākumu, kas gūti no bezmotora baržu, naftas platformu un zvejas kuģu ekspluatācijas, atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli;

| b) | velkoņu un bagaru, kā arī berbouta fraktēšanas radīto ienākumu atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli bez ierobežojumiem; |
| --- | --- |

b)

velkoņu un bagaru, kā arī berbouta fraktēšanas radīto ienākumu atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli bez ierobežojumiem;

| c) | kuģu, kurus fraktē uz noteiktu laiku/reisu, atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli; |
| --- | --- |

c)

kuģu, kurus fraktē uz noteiktu laiku/reisu, atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli;

| d) | ieņēmumu no papildu darbībām atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli bez ierobežojuma, ka lielākai daļai nodokļu atbalsta saņēmēja ieņēmumu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, ir jābūt gūtiem no galvenajām kuģošanas darbībām, un tādu mehānismu neesība, kas nodrošinātu, ka pakalpojumus uz sauszemes sniedz atbilstīgi godīgas konkurences principam; |
| --- | --- |

d)

ieņēmumu no papildu darbībām atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli bez ierobežojuma, ka lielākai daļai nodokļu atbalsta saņēmēja ieņēmumu, kuriem piemēro tonnāžas nodokli, ir jābūt gūtiem no galvenajām kuģošanas darbībām, un tādu mehānismu neesība, kas nodrošinātu, ka pakalpojumus uz sauszemes sniedz atbilstīgi godīgas konkurences principam;

| e) | uzņēmumu, kuri nodarbojas ar kuģošanu, atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli bez prasības, ka ar tonnāžas nodokli apliktām kuģniecības organizācijām, kuru flotē ir arī kuģi, kas kuģo ar karogiem, kuri nav EEZ karogi, palielināt vai uzturēt savas flotes, kas kuģo ar EEZ karogiem, tonnāžas daļu, ja šī daļa ir mazāka nekā 60 %; |
| --- | --- |

e)

uzņēmumu, kuri nodarbojas ar kuģošanu, atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli bez prasības, ka ar tonnāžas nodokli apliktām kuģniecības organizācijām, kuru flotē ir arī kuģi, kas kuģo ar karogiem, kuri nav EEZ karogi, palielināt vai uzturēt savas flotes, kas kuģo ar EEZ karogiem, tonnāžas daļu, ja šī daļa ir mazāka nekā 60 %;

| f) | darbību “citas darbības, kuras varētu noteikt” atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli; |
| --- | --- |

f)

darbību “citas darbības, kuras varētu noteikt” atbilstība aplikšanai ar tonnāžas nodokli;

| g) | Maltas rezidentu atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā. |
| --- | --- |

g)

Maltas rezidentu atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, kas rodas kuģu pārdošanas vai nodošanas rezultātā.

2.   Ar iekšējo tirgu nav saderīgi arī šādi pasākumi:

| a) | atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, attiecībā uz Maltas rezidentiem; |
| --- | --- |

a)

atbrīvojums no tāda kapitāla pieauguma aplikšanas ar nodokli, ko rada kuģniecības uzņēmumu akciju pārdošana, attiecībā uz Maltas rezidentiem;

| b) | atbrīvojums no tādu finanšu iestāžu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar ienākuma nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojums no tādu finanšu iestāžu procentu vai citu ienākumu aplikšanas ar ienākuma nodokli, kas saistīti ar kuģniecības uzņēmumu vai kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, finansēšanu;

| c) | atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentu kuģniecības organizāciju akciju pārvedumiem; |
| --- | --- |

c)

atbrīvojums no nodevas, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, attiecībā uz Maltas rezidentu kuģniecības organizāciju akciju pārvedumiem;

| d) | atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs. |
| --- | --- |

d)

atbrīvojums no nodevu maksāšanas, par ko lemj ministrs.

Maltai no saviem tiesību aktiem ir jāsvītro minētie atbrīvojumi no nodokļa un jāpielāgo tonnāžas nodokļa shēmas darbības joma, kā paredzēts pielikumā izklāstītajās saistībās.

4. pants

Individuālais atbalsts nav piešķirts ne saistībā ar 3. panta 1. punktā noteikto pasākumu, ne ar pasākumiem, kas noteikti 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā. Saistībā ar šiem pasākumiem nav jāveic atgūšana.

5. pants

Individuālais atbalsts, kas piešķirts 3. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minēto pasākumu ietvaros, nav saderīgs un ir jāatgūst, izņemot, ja ir izpildīti nosacījumi, kas paredzēti 3. pantā Regulā (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam.

6. pants

1.   Malta no atbalsta saņēmējiem atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar šā lēmuma 5. pantā norādītajiem pasākumiem.

2.   Atgūstamajās summās iekļauj procentus par laikposmu no dienas, kad minētās summas tika piešķirtas atbalsta saņēmējiem, līdz to faktiskai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (153) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (154), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

7. pants

1.   Saskaņā ar šā lēmuma 5. pantā minētajiem pasākumiem piešķirto nesaderīgo atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Malta nodrošina šā lēmuma izpildi četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

8. pants

Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Malta iesniedz Komisijai šādu informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu lēmumu:

| a) | nesaderīgā atbalsta kopsumma, ko saņēmis katrs identificētais atbalsta saņēmējs; |
| --- | --- |

a)

nesaderīgā atbalsta kopsumma, ko saņēmis katrs identificētais atbalsta saņēmējs;

| b) | kopsumma (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja; |
| --- | --- |

b)

kopsumma (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja;

| c) | to pasākumu sīks apraksts, kas veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

c)

to pasākumu sīks apraksts, kas veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka katram atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt nesaderīgo atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka katram atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt nesaderīgo atbalstu.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts Maltas Republikai.

Briselē, 2017. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 216, 21.7.2012., 45. lpp.

1

(2)  
  OV C 289, 25.9.2012., 49. lpp.

2

(3)  
  OV 17, 6.10.1958., 358. lpp.

3

(4)  Saskaņā ar Maltas tiesību aktiem “kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli” ir kuģi, kuru veiktās darbības nosaka to, ka tiem piemēro tonnāžas nodokļa shēmu, sk. šā lēmuma 4.2.1.1. iedaļu.

4

(5)  Tirdzniecības kuģu likuma 234. nodaļa, Maltas oficiālais valdības laikraksts, 1973. gada 6. aprīļa papildinājums (turpmāk “Tirdzniecības kuģu likums”).

5

(6)  Noteikumu par tirdzniecības kuģiem (aplikšana ar nodokļiem un citi jautājumi saistībā ar kuģniecības organizācijām) 234.43. nodaļa, Maltas oficiālais valdības laikraksts Nr. 17 574, 2004. gada 30. aprīlis.

6

(7)  Likuma par ienākuma nodokli 123. nodaļa, Maltas oficiālais valdības laikraksts, 1949. gada 1. janvāris (turpmāk “Likums par ienākuma nodokli”).

7

(8)  
  “Tonnāžas nodokļi” plašākā nozīmē ir nodevas, kas jāmaksā katram kuģim, jo īpaši reģistrācijas maksa. Svarīgi norādīt, ka, lai gan visi Maltā reģistrētie jūras kuģi maksā tonnāžas nodokli kā reģistrācijas maksu, ne visiem šiem kuģiem ir tiesības izmantot atbrīvojumu no ienākuma nodokļa. Tonnāžas nodokļa shēmas ietvaros kuģus, kuriem drīkst piemērot tonnāžas nodokli, vienlaikus nemaksājot ienākuma nodokli, Maltas iestādes sauc par “kuģiem, kam piemēro tonnāžas nodokli”.

8

(9)  
  “Kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli” definīciju sk. 4. zemsvītras piezīmē.

9

(10)  Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punkts.

10

(11)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

11

(12)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 4. punkts.

12

(13)  Tirdzniecības kuģu likuma 85. pants.

13

(14)  Sk. lēmuma sākt procedūru 7. apsvērumu.

14

(15)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

15

(16)  Tirdzniecības kuģu likuma 85. panta 1. punkts.

16

(17)  Sk. 10. apsvērumu.

17

(18)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

18

(19)  Sk. 9. apsvērumu.

19

(20)  Sk. 10. apsvērumu.

20

(21)  Paziņojums tirdzniecības kuģiem, iekšējā procedūra, Maltas Transporta iestāde, Tirdzniecības kuģu direktorāts, ko izdevis Kuģošanas un jūrnieku lietu ģenerālsekretārs 2012. gada 6. janvārī.

21

(22)  Atbilstīgie ieņēmumi ir no tādu biļešu tirdzniecības, kas attiecas uz jūras pārvadājumiem vai kombinētajiem pārvadājumiem, kuru viena daļa ir jūras pārvadājumi. Attiecīgās izmaksas, kurām piemēro tonnāžas nodokli, ir izmaksas saistībā ar biļešu kasu darbību un biļešu tirdzniecību terminālī.

22

(23)  Sk. Tirdzniecības kuģu likuma B daļas pirmo grafiku.

23

(24)  Precīzas samazinājuma un palielinājuma vērtības ir noteiktas Tirdzniecības kuģu likuma C daļas pirmajā grafikā.

24

(25)  Kā paskaidroja Malta, termins “kuģo ar Kopienas karogu” Maltas tiesību aktos attiecas gan uz kuģiem, kas kuģo ar ES valsts karogu, gan uz kuģiem, kas kuģo ar EEZ valsts karogu.

25

(26)  Kā noteikts Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 2. un 3. pantā, atsauces dienas ir attiecīgi 2004. gada 17. janvāris kuģniecības organizācijām un 2009. gada 11. jūnijs kuģu pārvaldniekiem (saskaņā ar 3. un 12. nodaļu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu jūras transportam (OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.) (“Jūras transporta pamatnostādnes”), un 5. nodaļu Komisijas paziņojumā “Norādījumi par valsts atbalstu kuģu administrēšanas uzņēmumiem” ( OV C 132, 11.6.2009., 6. lpp.)).

26

(27)  Likuma par ienākuma nodokli 51. pants.

27

(28)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 6. noteikums.

28

(29)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 4. punkts.

29

(30)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

30

(31)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

31

(32)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

32

(33)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 3. punkts.

33

(34)  Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkts.

34

(35)  Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punkta d) apakšpunkts.

35

(36)  Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punkta e) apakšpunkts.

36

(37)  Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punkta d) apakšpunkts un Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 2. punkts.

37

(38)  Likums par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, 364. nodaļa, Maltas oficiālais valdības laikraksts, 1992. gada 25. novembris.

38

(39)  Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, 2. pants.

39

(40)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pants.

40

(41)  Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, 42. panta 1. punkts.

41

(42)  Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, 47. panta 3. un 4. punkts.

42

(43)  Likuma par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem, 42. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

43

(44)  Komisijas paziņojums C(2004) 43 – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.).

44

(45)  Jūras transporta pamatnostādnēs ir dota skaidra atsauce uz jūras pārvadājumu definīciju Padomes 1986. gada 22. decembra Regulā (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.), un Padomes 1992. gada 7. decembra Regulā (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).

45

(46)  Jahtas, kuru kopējais garums ir 15 metri, ar kurām nepārvadā kravas un vairāk kā 12 pasažierus un kuras neizmanto izklaides vajadzībām. Tās regulē Komerciālo jahtu kodekss, ko izdevis Maltas Transporta centra Tirdzniecības kuģu direktorāts; http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

46

(47)  Atkarībā no to veicamajām darbībām izšķir divu veidu apkalpošanas kuģus: i) apgādes kuģi, ko izmanto izejvielu, materiālu un aprīkojuma pārvadāšanai saistībā ar iekārtu apkalpošanu atklātā jūrā; un ii) pārvešanas kuģi, kurus izmanto apkalpes pārvešanai no/uz iekārtām atklātā jūrā; kā arī kuģi, kurus izmanto tam, lai veiktu abu minēto veidu kuģu darbības.

47

(48)  Kuģi, kas nofraktēti uz berbouta līguma pamata, ir reģistrēti Maltā, taču drīkst kuģot ar citas valsts karogu. No kuģiem, kas nekuģo ar Maltas karogu, labumu no tonnāžas nodokļa shēmas gūst vienīgi tie kuģi, kas kuģo ar ES/EEZ karogu.

48

(49)  Jūras transporta pamatnostādnes, 2. iedaļa.

49

(50)  Sk. 100. un 101. apsvērumu.

50

(51)  Jebkurš kuģis, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, ir definēts kā pasažieru kuģis saskaņā ar Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), un tāpēc tam ir jāatbilst prasībām un standartiem, kas noteikti piemērojamajās starptautiskajās konvencijās.

51

SOLAS

(52)  Komerciālo jahtu kodekss, ko izdevis Maltas Transporta centra Tirdzniecības kuģu direktorāts; http://www.transport.gov.mt/superyacht-registration/commercial-yacht-code.

52

(53)  Par Komerciālo jahtu kodeksu ir paziņots Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai kā par tādu, kas nosaka līdzvērtīgu kārtību kā starptautiskās konvencijas.

53

(54)  Jūras transporta pamatnostādnes, 3.1. iedaļa.

54

(55)  Daudzfunkcionālus un nefasētas kravas kuģus izmanto jūras pārvadājumiem, kā definēts Jūras transporta pamatnostādnēs. Nefasētas kravas kuģi pārvadā preces, kuras ir jāiekrauj atsevišķi, nevis konteineros.

55

(56)  Sk., piem., 47. apsvērumu Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Lēmumā lietā N 714/09, Nīderlande – Tonnāžas nodokļa shēmas paplašinājums attiecībā uz kabeļu likšanas, cauruļvadu likšanas, izpētes un celtņu kuģiem (OV C 158, 18.6.2010., 2. lpp.).

56

(57)  Grupa ir definēta kā divi vai vairāki kuģniecības uzņēmumi, kuri pieder vai kurus kontrolē – tieši vai netieši – vairāk nekā par 50 % vienas un tās pašas personas, kā arī visās kontroles situācijās (neatkarīgi no īpašumtiesību procentuālās attiecības) tā, kā definēts 1. pantā Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītajā direktīvā 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.), un 10. SFPS “Konsolidētie pārskati”.

57

(58)  Mazās jahtas, kas neatbilst 49. zemsvītras piezīmē dotajai definīcijai.

58

(59)  Sk. 55. zemsvītras piezīmi.

59

(60)  Izņemot kuģus, kas nofraktēti uz berbouta līguma pamata.

60

(61)  Komisijas 2015. gada 4. februāra Lēmums (ES) 2015/667 attiecībā uz valsts atbalstu SA.14551 (2013/C), ko īstenojusi Francija un kas izriet no grozījumiem nosacījumos par atbalstu, kas saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu piešķirts fraktētājiem uz noteiktu laiku (OV L 110, 29.4.2015., 15. lpp.), 46. apsvērums.

61

(62)  Tostarp fraktētie kuģi (ar apkalpi vai uz berbouta līguma pamata), bet izņemot kuģus, kas nodoti fraktēšanai uz berbouta līguma pamata.

62

(63)  Tostarp fraktētie kuģi (ar apkalpi vai uz berbouta līguma pamata), bet izņemot kuģus, kas nodoti fraktēšanai uz berbouta līguma pamata.

63

(64)  Sk. 4. apņemšanos šā lēmuma pielikumā.

64

(65)  Standarta nodokļa likme, ko piemēro kuģiem izplatītākajā vecuma kategorijā (10–15 gadi).

65

(66)  Komisijas paziņojums “Virzība uz iekšējo tirgu bez nodokļu šķēršļiem”, COM(2001) 582 galīgā redakcija, 2001. gada 23. oktobris, un Komisijas paziņojums “Dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmu koordinēšana iekšējā tirgū”, COM(2006) 823 galīgā redakcija, 2006. gada 19. decembris.

66

(67)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 6. pants.

67

(68)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 6. pants.

68

(69)  
  OV L 338, 12.12.2012., 41. lpp.

69

(70)  Likuma par ienākuma nodokli 68. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

70

(71)  Likuma par ienākuma nodokli 68. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

71

(72)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 4. punkts.

72

(73)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

73

de minimis

(74)  Kuģniecības uzņēmumi, kas darbojas vienīgi Maltas teritoriālajos ūdeņos, nevar gūt labumu no tonnāžas nodokļa, sk. 52. apsvērumu.

74

(75)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 5. pantā ir paredzēts, ka nodeva nav jāmaksā par kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, reģistrāciju vai nodošanu; kuģa īpašumtiesību nodošanu; un ķīlu vai citu maksājumu reģistrāciju, sk. arī 40. un turpmākos apsvērumus.

75

(76)  Atbrīvojums jo īpaši attiecas uz nodevumu par kuģu, kam piemēro tonnāžas nodokli, un ķīlu reģistrāciju un akciju pārvedumiem, sk. 41. apsvērumu.

76

(77)  Sk. 133. apsvērumu.

77

(78)  Kas grozīta ar 1986. gada XXIV likumu un kurā pievienots 85.A pants, ar kuru atbildīgo ministru pilnvaro pieņemt, ka “atbrīvoti” ar arī kuģi, kuru svars ir mazāks par 1 000 neto tonnām.

78

(79)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk “Pievienošanās akts”) (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

79

(80)  
  OV C 132, 11.6.2009., 6. lpp.

80

(81)  Salīdzinājumā ar scenāriju, kad kuģa īpašnieka un kuģa ekspluatanta funkciju veic viena un tā pati organizācija.

81

(82)  Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums Itālijas Republika/Eiropas Kopienu komisija, 173/73, Krājums 709, 3. punkts.

82

(83)  Sk., piem., 2008. gada 18. decembra spriedumu Gibraltāra valdība/Komisija (T-211/04 un T-215/04, Krājums 2008, II-3745, T-211/04 un T-215/04, 143. un 144. punkts).

83

(84)  Sk., piem., Tiesas 2011. gada 8. septembra spriedumu Komisija/Nīderlande, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, 62. punkts; Tiesas 2001. gada 8. novembra spriedumu Ferring, Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 42. punkts.

84

Ferring, Adria-Wien Pipeline

(85)  Sk., piem., Tiesas 2011. gada 8. septembra spriedumu Paint Graphos un citi, apvienotās lietas C-78/08 līdz C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 49. punkts un citi; Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedumu GIL Insurance, C-308/01, ECLI:EU:C:2004:252, 60. punkts un citi.

85

Paint Graphos

GIL Insurance

(86)  Likuma par ienākuma nodokli 56. panta 6. punkts.

86

(87)  Spriedums Phillip Morris (1980), 730/79, Krājums 267, 11. punkts; apvienotās lietas T-298/07, T-312/97 u. c. Alzetta (2000), Krājums II-2325, 80. punkts.

87

Phillip Morris

Alzetta

(88)  
  Alzetta, apvienotās lietas T-298/07, T-312/97 u. c. (2000), Krājums II-2325, 141.–147. punkts.

88

Alzetta

(89)  
  Friulia Venezia Giulia (2001), T-288/97, Krājums II-1619, 41. punkts.

89

Friulia Venezia Giulia

(90)  Kopš 1993. gada 1. janvāra: Regula (EKK) Nr. 3577/92; Regula (EKK) Nr. 4055/86.

90

(91)  
  Friulia Venezia Giulia (2001), T-288/97, Krājums II-1619, 41. punkts.

91

Friulia Venezia Giulia

(92)  Sk. šā lēmuma 9. apsvērumu.

92

(93)  
  Friulia Venezia Giulia (2001), T-288/97, Krājums II-1619, 41. punkts.

93

Friulia Venezia Giulia

(94)  Likuma par ienākuma nodokli 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts. No otras puses, Likuma par ienākuma nodokli 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktam, ar kuru no ienākuma nodokļa atbrīvo jebkuru kapitāla pieaugumu vai peļņu, ko uzkrājusi vai guvusi persona, kas nav Maltas rezidents, no uzņēmuma akciju vai vērtspapīru pārveduma, nav nozīmes šajā selektivitātes novērtējumā, jo tas nav daļa no vispārīgajiem noteikumiem, kuri attiecas uz Maltas rezidentiem.

94

(95)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem tirdzniecības kuģiem 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

95

(96)  Sk. 40. apsvērumu. No otras puses, šajā selektivitātes novērtējumā nav nozīmes tam, ka neviena nodeva neattiecas uz darījumiem ar tāda uzņēmuma vērtspapīriem, kur vairāk kā puse parasto akciju kapitāla, balsstiesību un peļņas tiesību pieder personām, kas nav Maltas rezidenti, jo tā nav šā vispārīgā noteikuma daļa.

96

(97)  Sk. cita starpā spriedumu Holland Malt/Komisija, C-464/09 P, EU:C:2010:733, 46. un 47. punkts.

97

Holland Malt

(98)  Sk. 45. zemsvītras piezīmi.

98

(99)  Komisijas 2015. gada 13. aprīļa lēmums lietā SA.38085 (2013/N) par Itālijas tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas pagarināšanu (tostarp attiecībā uz piemērošanu kuģiem, kuri nodrošina glābšanu jūrā un palīdzību atklātā jūrā), 54. apsvērums (OV C 406, 4.11.2016., 1. lpp.).

99

(100)  Sk. jo īpaši Komisijas 2009. gada 13. janvāra Lēmumu 2009/380/EK par valsts atbalstu C 22/07 (ex N 43/07) attiecībā uz režīma, ar kuru jūras transporta uzņēmumus atbrīvo no jūrnieku ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu maksājumiem Dānijā, attiecināšanu arī uz bagarēšanas un kabeļu likšanas darbībām, 65.–72. apsvērums (OV L 119, 15.5.2009., 23. lpp.); Komisijas 2010. gada 27. aprīļa lēmumu lietā N 714/2009, Intégration des transports de la pose de câbles, pose de canalisations, navires de grues et navires de recherche sous le régime de la “tonnage tax”
  , 44. apsvērums (OV C 158, 18.6.2010., 1. lpp.); Komisijas 2010. gada 27. aprīļa lēmumu lietā S.A. N 714/2009, Nīderlande – Tonnāžas nodokļa shēmas paplašinājums attiecībā uz kabeļu likšanas, cauruļvadu likšanas, izpētes un celtņu kuģiem, 37.–46. apsvērums (OV C 158, 18.6.2010., 2. lpp.).

100

Intégration des transports de la pose de câbles, pose de canalisations, navires de grues et navires de recherche sous le régime de la “tonnage tax”

(101)  Sk. lēmuma sākt procedūru 50. apsvērumu.

101

(102)  Sk. lēmuma sākt procedūru 6. apsvērumu un šā lēmuma 10. apsvērumu.

102

(103)  Sk. lēmuma sākt procedūru 7. apsvērumu un šā lēmuma 11. apsvērumu.

103

(104)  Sk. lēmuma sākt procedūru 50. apsvērumu.

104

(105)  Lēmuma sākt procedūru 50. apsvērums.

105

(106)  
  2014. gada 22. aprīļa paziņojums, COM(2014) 232 final.

106

(107)  Lēmuma sākt procedūru 46. apsvērums.

107

(108)  Sk. jo īpaši Lēmumu 2009/380/EK, 79. un 80. apsvērums.

108

(109)  Sk. lēmuma sākt procedūru 51. apsvērumu.

109

(110)  Sk. šā lēmuma 231. apsvērumu.

110

(111)  Vērtējot, vai jauna veida kuģi var gūt labumu no tonnāžas nodokļa, Komisija apsver, vai ir risks, ka uzņēmumi, kuri ekspluatē attiecīgos palīgkuģus, varētu pārvietot savas darbības uz sauszemes ārpus ES, meklējot piekāpīgākus fiskālos nosacījumus, un attiecīgi nomainīt šo kuģu karoga valsti uz trešām valstīm. Komisija var apsvērt pēc analoģijas Jūras transporta pamatnostādņu piemērošanu uzņēmumiem, kuri ekspluatē palīgkuģus, ja ir izpildīti tālāk minētie nosacījumi. Šiem uzņēmumiem ir jādarbojas pasaules mēroga tirgū un jāsaskaras ar līdzīgām problēmām pasaules mēroga konkurences un sauszemes darbību pārvietošanas ziņā ar tām problēmām, ar kurām saskaras ES jūras pārvadājumu nozare. Attiecīgajiem palīgkuģiem ir jāpiemēro tie paši tiesību akti, kurus piemēro ES jūras pārvadājumiem, darba aizsardzības, tehnisko prasību un drošības jomā. Šo darbību veikšanai ir nepieciešami kvalificēti un apmācīti jūrnieki, ar līdzīgu kvalifikāciju, kāda ir jūrniekiem, kuri strādā uz parastu jūras pārvadājumu kuģu klāja. Jūrniekiem, kuri strādā uz palīgkuģu klāja, ir jāpiemēro tie paši darba tiesību akti un sociālā sistēma, kuru piemēro citiem jūrniekiem. Palīgkuģiem ir jābūt kuģiem, kuri kuģo jūrā, un attiecībā uz tiem ir jāveic tādi paši tehniskās un drošības kontroles pasākumi, kādus veic kuģiem, kuri veic jūras pārvadājumus.

111

(112)  Sk. šā lēmuma pielikuma 2. punktu.

112

(113)  Sk. jo īpaši šā lēmuma 4.2.1.6. iedaļu un 2. tabulas 2. piezīmi.

113

(114)  Sk. lēmuma sākt procedūru 50. apsvērumu.

114

(115)  Sk. šā lēmuma 252. apsvērumu.

115

(116)  Komisijas 2003. gada 19. marta lēmums, 65.–72. apsvērums (OV C 145, 21.6.2003., 4. lpp.).

116

(117)  Sk. lēmuma sākt procedūru 58. apsvērumu.

117

(118)  Sk. jo īpaši Komisijas 2013. gada 17. jūlija Lēmumu 2014/200/ES par valsts atbalstu SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ko īstenojusi Spānija noteiktiem finanšu līzinga līgumiem piemērojamais nodokļu režīms, pazīstams arī kā “Spānijas nodokļu līzinga sistēma” (OV L 114, 16.4.2014., 1. lpp.); Komisijas 2011. gada 20. decembra lēmumu Somijas tonnāžas nodokļa lietā N448/2010, 32. apsvērums (OV C 220, 25.7.2012., 1. lpp.); Komisijas 2015. gada 1. aprīļa lēmumu Horvātijas tonnāžas nodokļa lietā SA.37912, 86. un turpmākie apsvērumi (OV C 142, 22.4.2016., 6. lpp.).

118

(119)  Komisijas 2002. gada 11. decembra lēmums lietā N 504/02 (OV C 15, 22.1.2003., 5. lpp.), 17.–24. apsvērums.

119

(120)  Piemēram, uzņēmumi, kas ekspluatē kabeļu likšanas, cauruļu likšanas, celtņu un izpētes kuģus, kā arī kuģus, kas veic glābšanu jūrā un sniedz palīdzību atklātā jūrā.

120

(121)  Sk. cita starpā Komisijas lēmumu Somijas tonnāžas nodokļa lietā, 32. apsvērums; Komisijas lēmumu Īrijas tonnāžas nodokļa lietā, 28. apsvērums, un Komisijas lēmumu Horvātijas tonnāžas nodokļa lietā, 86. apsvērums un 23. zemsvītras piezīme.

121

(122)  Sk. lēmuma sākt procedūru 50. apsvērumu.

122

(123)  Sk. lēmuma sākt procedūru 63. apsvērumu.

123

(124)  Komisijas 2010. gada 24. marta lēmums lietā SA. 30338, 26. apsvērums (OV C 144, 3.6.2010., 28. lpp.).

124

(125)  Komisijas 2000. gada 12. jūlija lēmums lietā SA. 15810 (OV C 258, 9.9.2000., 3. lpp.).

125

(126)  Komisijas 2004. gada 30. jūnija Lēmums 2005/417/EK attiecībā uz nodokļu pasākumiem, kurus Beļģija plāno īstenot jūras transporta labā (OV L 150, 10.6.2005., 1. lpp.), 47. apsvērums.

126

(127)  Izņemot alkoholu, tabakas izstrādājumus un smaržas.

127

(128)  Iepirkti pakalpojumi.

128

(129)  116. zemsvītras piezīme, 9. un 31. apsvērums.

129

(130)  Komisijas 2017. gada 24. aprīļa lēmums lietā SA. 45764, 9. apsvērums (OV C 219, 7.7.2017., 4. lpp.).

130

(131)  114. zemsvītras piezīme, 139., 140. un 141. apsvērums.

131

(132)  Sk. lēmuma sākt procedūru 76. līdz 79. apsvērumu.

132

(133)  Sk. šā lēmuma 24. apsvēruma c) punktu.

133

(134)  Sk. šā lēmuma 25. apsvērumu.

134

(135)  Tas, ka praksē šīs prasības var būt izpildītas, ir svarīgi atgūšanas pienākuma izpildē (sk. šā lēmuma 7.3. iedaļu).

135

(136)  Sk. lēmuma sākt procedūru 58. apsvērumu.

136

(137)  Komisijas lēmums Lietuvas tonnāžas nodokļa lietā, 36. apsvērums.

137

(138)  Komisijas 2003. gada 13. maija lēmums Francijas tonnāžas nodokļa lietā N737/2002, 35. apsvērums (OV C 38, 12.2.2004., 4. lpp.); Komisijas lēmums Lietuvas tonnāžas nodokļa lietā, 37. apsvērums.

138

(139)  Lēmums (ES) 2015/667, 42. apsvērums.

139

(140)  Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 6. pants.

140

(141)  Sk. lēmuma sākt procedūru 85. apsvērumu.

141

(142)  Sk. 14. apsvērumu.

142

(143)  Sk., piem., Komisijas lēmumu Somijas tonnāžas nodokļa lietā, 38. apsvērums; lēmumu Horvātijas tonnāžas nodokļa lietā, 50. līdz 53. apsvērums, 113. apsvērums, lēmumu Itālijas tonnāžas nodokļa lietā, 28.–33., 64., 65. un 66. apsvērums.

143

(144)  Sk. Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļu.

144

(145)  Izņemot atbalstu apmācībai, pārstrukturēšanas atbalstu, atbalstu saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumiem un atbalstu jaunu tuvsatiksmes kuģošanas pakalpojumu sniegšanai.

145

(146)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk “Pievienošanās akts”) (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.). Attiecībā uz Maltas argumentu par to, ka tonnāžas nodokļa shēma un saistītie pasākumi tika ieviesti 1973. gadā, pietiek norādīt to, ka Pievienošanās akta IV pielikumā 3. iedaļas 1. punkta a) apakšpunkts neattiecas uz atbalstu transporta nozarē.

146

(147)  Maltas iestāšanās reģistrācijas dokumenti CONF-M 51/00 un CONF-M 65/01.

147

(148)  Sk. spriedumu Alcan Deutschland, C-24/95, ECLI:EU:C:1997:163, 25. punkts, un tur citēto judikatūru.

148

Alcan Deutschland

(149)  Sk. šā lēmuma 319. apsvērumu.

149

(150)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.); kas aizstāj Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

150

(151)  Sk. šā lēmuma 10. apsvērumu.

151

(152)  Sk. 136. apsvērumu.

152

(153)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

153

(154)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

154

---

PIELIKUMS

SAISTĪBAS, KO UZŅĒMUSIES MALTA

| 1. | Malta apņemas jo īpaši nepiemērot tonnāžas nodokli šādiem kuģiem:






  a) | zvejas un zivju pārstrādes kuģiem; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

zvejas un zivju pārstrādes kuģiem;

| b) | privātajām jahtām un kuģiem, ko galvenokārt izmanto sportam vai atpūtai; |
| --- | --- |

b)

privātajām jahtām un kuģiem, ko galvenokārt izmanto sportam vai atpūtai;

| c) | fiksētām iekārtām atklātā jūrā un peldošām uzglabāšanas struktūrām; |
| --- | --- |

c)

fiksētām iekārtām atklātā jūrā un peldošām uzglabāšanas struktūrām;

| d) | velkoņiem, kuri neiziet okeānā, un bagariem; |
| --- | --- |

d)

velkoņiem, kuri neiziet okeānā, un bagariem;

| e) | kuģiem, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt preces vai pakalpojumus, ko parasti nodrošina uz sauszemes; |
| --- | --- |

e)

kuģiem, kuru galvenais uzdevums ir nodrošināt preces vai pakalpojumus, ko parasti nodrošina uz sauszemes;

| f) | stacionāriem kuģiem, kurus izmanto izmitināšanas vai ēdināšanas vajadzībām (peldošas viesnīcas vai restorāni); |
| --- | --- |

f)

stacionāriem kuģiem, kurus izmanto izmitināšanas vai ēdināšanas vajadzībām (peldošas viesnīcas vai restorāni);

| g) | kuģiem, kurus galvenokārt izmanto azartspēļu vajadzībām / kā kazino (peldoši vai kursējoši kazino). |
| --- | --- |

g)

kuģiem, kurus galvenokārt izmanto azartspēļu vajadzībām / kā kazino (peldoši vai kursējoši kazino).

| 2. | Malta apņemas atbilstīgi Jūras transporta pamatnostādnēm skaidri noteikt savos tiesību aktos tonnāžas nodokļa piemērošanu tikai attiecībā uz tādiem kuģiem, kurus izmanto starptautiskiem kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa jūru, un šādiem kuģiem (kurus iepriekš ar dokumentiem ir apstiprinājušas citas dalībvalstis):






  a) | kabeļu likšanas kuģiem; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kabeļu likšanas kuģiem;

| b) | cauruļu likšanas kuģiem; |
| --- | --- |

b)

cauruļu likšanas kuģiem;

| c) | celtņu kuģiem; un |
| --- | --- |

c)

celtņu kuģiem; un

| d) | izpētes kuģiem. |
| --- | --- |

d)

izpētes kuģiem.

| 3. | Malta apņemas svītrot Noteikumu par aplikšanu ar nodokļiem 3. punkta 2) apakšpunktu un atcelt iespēju finanšu iestādēm gūt labumu no tonnāžas nodokļa, kā arī noteikt labuma gūšanu no tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas tikai tām organizācijām, kuras ir uzņēmušās riskus un atbildību saistībā ar kuģa, kam piemēro tonnāžas nodokli, ekspluatāciju (t. i., tehnisko pārvaldību un apkalpes nodrošināšanu) vai kuģošanas darbību veikšanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Malta apņemas skaidri noteikt tonnāžas nodokļa piemērošanu tikai kuģu fraktēšanai uz berbouta līguma pamata un līdzīgiem darījumiem starp trešām personām (1). Kuģu fraktēšana uz berbouta līguma pamata trešām personām un līdzīgi darījumi var būt atbilstīgi vienīgi kā īstu kuģniecības uzņēmumu papildu darbība saistībā ar īslaicīgu jaudas pārpalikumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | tikai, lai novērstu situāciju, kad ir īslaicīgs jaudas pārpalikums; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tikai, lai novērstu situāciju, kad ir īslaicīgs jaudas pārpalikums;

| b) | ne ilgāk kā trīs gadus; |
| --- | --- |

b)

ne ilgāk kā trīs gadus;

| c) | uz berbouta līguma pamata nofraktētā jauda nepārsniegs 50 % no kuģniecības uzņēmumu flotes jaudas, kas aprēķināta grupai; |
| --- | --- |

c)

uz berbouta līguma pamata nofraktētā jauda nepārsniegs 50 % no kuģniecības uzņēmumu flotes jaudas, kas aprēķināta grupai;

| d) | jaudas pārpalikums, kas iegūts īpaši fraktēšanas vajadzībām, nav atbilstīgs. |
| --- | --- |

d)

jaudas pārpalikums, kas iegūts īpaši fraktēšanas vajadzībām, nav atbilstīgs.

| 5. | Malta apņemas nodrošināt, ka pašreizējiem un jauniem tonnāžas nodokļa shēmas dalībniekiem vismaz 25 % no to flotes, kam piemēro tonnāžas nodokli, kuģo ar EEZ karogiem – neatkarīgi no prasības uzturēt vai palielināt šo īpatsvaru, kā noteikts Jūras transporta pamatnostādņu 3.1. iedaļā (8. punktā). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Malta apņemas skaidri ierobežot tonnāžas nodokļa piemērošanu bagariem, nosakot to tikai tādiem bagariem, kuru darbība ietver “jūras pārvadājumus”, proti, iegūto materiālu tāljūras pārvadājumus, vairāk nekā 50 % apmērā no to ikgadējā darbības laika un tikai attiecībā uz šādiem pārvadājumiem. Atbilstīgie bagari būs tikai dalībvalstī vai EEZ reģistrēti bagari. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Malta apņemas skaidri ierobežot tonnāžas nodokļa piemērošanu par vilkšanu, nosakot to tikai tādiem kuģiem, kuru darbība ietver jūras pārvadājumus vairāk kā 50 % apmērā no to ikgadējās darbības. Gaidīšanas laiku var proporcionāli asimilēt tajā velkoņa faktisko paveikto kopējo darbību daļā, kuru veido jūras pārvadājumi. Vilkšanas darbības, ko veic cita starpā ostās vai kas palīdz pašgājējam kuģim nokļūt ostā, nebūs jūras pārvadājumi, un atbilstīgi būs tikai dalībvalstī vai EEZ reģistrēti kuģi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Malta apņemas regulēt papildu darbību atbilstību, kā noteikts 88. līdz 91. apsvērumā Komisijas galīgajā lēmumā šajā lietā, pieņemot sīki izstrādātus noteikumus, kuru projekts ir iesniegts Komisijai, un nodrošināt, ka ieņēmumi no papildu darbībām, kas ir saistītas un nav saistītas ar kuģiem, nepārsniegs 50 % no labuma guvēja uzņēmuma kopējiem bruto ieņēmumiem (gan ar kuģi saistītiem, gan citiem). Malta arī apņemas tonnāžas nodokli nepiemērot nekādiem ieņēmumiem no darbībām, kas noteiktas 87. apsvērumā Komisijas galīgajā lēmumā šajā lietā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Malta apņemas nodrošināt, ka tāda kuģu pārdošanas rezultātā radīta kapitāla pieauguma atbrīvojums no nodokļa attiecas vienīgi uz kuģiem, kurus tonnāžas nodokļa režīmā izmanto īstām kuģošanas darbībām, un ieviest prasību, ka labumu no šāda atbrīvojuma var gūt tikai tādi kuģi, kuri ir iegādāti un pārdoti, kamēr tie ir iekļauti tonnāžas nodokļa režīmā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Malta apņemas nodrošināt, ka kuģniecības uzņēmumi (izņemot kuģu pārvaldes uzņēmumus) negūs labumu no tonnāžas nodokļa (izņemot kuģu pārvaldes uzņēmumi (2)), ja vien:






  a) | vismaz 60 % no to flotes tonnāžas (3) nekuģo ar Savienības dalībvalsts karogu vai EEZ līgumu par iestāšanos shēmā noslēgušas valsts karogu; vai |
| --- | --- | --- |

10.

a)

vismaz 60 % no to flotes tonnāžas (3) nekuģo ar Savienības dalībvalsts karogu vai EEZ līgumu par iestāšanos shēmā noslēgušas valsts karogu; vai

| b) | tie neuztur vai nepalielina to savas flotes tonnāžas daļu, kas kuģo ar Savienības dalībvalsts karogu vai tādas valsts karogu, kas ir noslēgusi EEZ līgumu, salīdzinājumā ar to, kāda tā bija laikā, kad uzņēmums pievienojās shēmai. |
| --- | --- |

b)

tie neuztur vai nepalielina to savas flotes tonnāžas daļu, kas kuģo ar Savienības dalībvalsts karogu vai tādas valsts karogu, kas ir noslēgusi EEZ līgumu, salīdzinājumā ar to, kāda tā bija laikā, kad uzņēmums pievienojās shēmai.

Jebkurā gadījumā līdz trešajam darbības gadam vismaz 60 % no organizācijas flotes, kurai piemēro tonnāžas nodokli, ir jākuģo ar EEZ karogu.

Tomēr saistībā ar kuģniecības organizācijas sākotnējo pievienošanos Maltas tonnāžas nodokļa shēmai norādīto piemērojamo robežvērtību var samazināt līdz 25 %. Malta turpinās pārbaudīt, vai flotes daļa, kas kuģo ar EEZ karogiem, vidēji nav samazinājusies trīs gadu laikposmā (gan pašreizējiem, gan jaunajiem labuma guvējiem).

| 11. | Malta apņemas nodrošināt, ka tādu kuģu, kas kuģo ar karogiem, kuri nav EEZ valstu karogi, ienākumi būs atbilstīgi tikai tad, ja būs izpildīts iepriekš minētais kritērijs par saikni ar karoga valsti (sk. 10. apņemšanos) un ka atbilstība tiks piemērota tikai flotēm, kuras komerciālās un stratēģiskās pārvaldības nolūkā pilnībā pārvalda no EEZ. Kuģiem, kurus komerciāli un stratēģiski nepārvalda no EEZ, tiks piemērots tonnāžas nodoklis tikai tad, ja tie kuģos ar EEZ karogu (izņemot uz berbouta līguma pamata nofraktētus kuģus, ar nosacījumiem, ka tiek ievēroti ierobežojumi, kas minētie saistībā ar 4. punktā ietvertajām saistībām). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Malta apņemas ieviest oficiālu noteikumu par Jūras transporta pamatnostādņu 11. iedaļā noteiktās atbalsta robežvērtības kontroli. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Malta apņemas veikt grozījumus tiesību aktos, lai skaidri nodalītu:






  a) | nodevas, kuras maksā kuģi par reģistrāciju, un gada nodokļus par kuģiem, kuri nav atbilstīgi un kuri kuģo ar Maltas karogu; un |
| --- | --- | --- |

13.

a)

nodevas, kuras maksā kuģi par reģistrāciju, un gada nodokļus par kuģiem, kuri nav atbilstīgi un kuri kuģo ar Maltas karogu; un

| b) | tonnāžas nodokli, kas ir jāmaksā tikai par atbilstīgiem kuģiem. |
| --- | --- |

b)

tonnāžas nodokli, kas ir jāmaksā tikai par atbilstīgiem kuģiem.

| 14. | Malta apņemas publicēt iekšējas pamatnostādnes, kurās tiks precizētas vairākas neatbilstīgas darbības, kas varētu konkurēt ar uzņēmumiem uz sauszemes, jo īpaši:






  a) | kuģu būve; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

kuģu būve;

| b) | tādu preču vai pakalpojumu pārdošana uz klāja, kurus parasti nepiedāvā pasažieriem, piemēram, automobiļu, mājsaimniecības ierīču vai mājdzīvnieku; un |
| --- | --- |

b)

tādu preču vai pakalpojumu pārdošana uz klāja, kurus parasti nepiedāvā pasažieriem, piemēram, automobiļu, mājsaimniecības ierīču vai mājdzīvnieku; un

| c) | ostas vai piestātnes darbības, brīvdienas uz kuģa, ja kuģis paliek pietauvots un darbībā nav jūras pārvadājumu elementa. |
| --- | --- |

c)

ostas vai piestātnes darbības, brīvdienas uz kuģa, ja kuģis paliek pietauvots un darbībā nav jūras pārvadājumu elementa.

| 15. | Malta apņemas pieprasīt, lai tonnāžas nodokļa atbalsta saņēmēji iesniegtu obligātas gada atbilstības deklarācijas par visiem kontrolējamajiem parametriem, tostarp, kuģa veidu, kuģa veiktajām darbībām, neto tonnāžu, izmantošanas dienām, karogu, ekspluatācijas veidu un atbilstību noteiktajam atbalsta ierobežojumam. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Malta apņemas atcelt pašreizējo atbrīvojumu no nodokļa attiecībā uz konkrētu nozari par kapitāla pieaugumu, ko rada Maltas rezidentu akciju pārdošana kuģniecības uzņēmumos, kā noteikts Tirdzniecības kuģu likuma 84.Z panta 1. punkta C) apakšpunktā. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Malta apņemas atcelt Noteikumu par tirdzniecības kuģu aplikšanu ar nodokli 5. pantā paredzēto atbrīvojumu no nodevām un maksām saskaņā ar Likumu par nodevu, ko piemēro dokumentiem un pārvedumiem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Malta apņemas veikt grozījumus tiesību aktos, lai precizētu, ka kuģus, kas vieglāki nekā 1 000 neto tonnas, var deklarēt kā atbilstīgus tonnāžas nodoklim tikai tad, ja tos izmanto kuģošanas darbībām un ja tiem, neņemot vērā tonnāžu, būtu tiesības uz šādu režīmu saskaņā ar Tirdzniecības kuģu likuma 85. panta 1. punktu, un pildīt savas pilnvaras gadījumos, kad pieteikumu iesniedzēji ir izpildījuši kritērijus. Malta mainīs Tirdzniecības kuģu likuma 85.A panta 1. punkta formulējumu šādi: “Ministrs, saņemot par finansēm atbildīgā ministra piekrišanu, kā arī atbilstoši nosacījumiem, kas vajadzīgi saskaņā ar šiem noteikumiem, var deklarēt kā kuģi, kam piemēro tonnāžas nodokli, jebkuras tonnāžas kuģi, kuru izmanto kuģniecības darbībās.” |
| --- | --- |

18.

| 19. | Malta apņemas izdot norādījumus, lai paskaidrotu, ka Tirdzniecības kuģu likuma pirmajā grafikā noteiktā ministra rīcības brīvība, atbrīvojot jebkuru kuģi vai kuģu klasi no nodevu maksāšanas, ir jāizmanto tikai gadījumā, ja tiek veiktas filantropiskas un humanitāras darbības, kas nav saistītas ar preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Malta apņemas nodrošināt atsevišķu uzskaiti gadījumos, kad uzņēmums ir iesaistīts ne tikai kuģošanas darbībās. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Malta apņemas noteikt, ka labumu no tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas gūst tikai tās organizācijas, kuras ir uzņēmušās riskus un atbildību saistībā ar tāda kuģa ekspluatāciju, kuram piemēro tonnāžas nodokli, vai kuģošanas darbību veikšanu, un ietvers tiesību aktos īpašu definīciju atbilstoši Jūras transporta pamatnostādnēs dotajai definīcijai. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Malta apņemas svītrot no Tirdzniecības kuģu likuma 85. panta vārdus “citas darbības, kuras varētu noteikt”. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Malta apņemas nodrošināt, ka jaunie noteikumi, kas padarīs šajā lēmumā norādītos pasākumus saderīgus ar iekšējo tirgu, stāsies spēkā trijos mēnešos pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Malta apņemas turpināt administrēt tonnāžas nodokļa shēmu un citus pasākumus, uz kuriem attiecas šis lēmums, tā, lai netiktu izmaksāts nesaderīgs atbalsts, kas pēc tam būtu jāatgūst no atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Malta apņemas atkārtoti paziņot par tonnāžas nodokļa shēmu desmit gados pēc Komisijas galīgā lēmuma pieņemšanas šajā lietā. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Tostarp kuģu (jo īpaši jahtu) nomai uz berbouta frakta līguma pamata privātpersonām.

(2)  Pašreizējos Noteikumos par nodokļu piemērošanu jau ir paredzēti konkrēti noteikumi uzņēmumiem, kas pievienojas shēmai no jauna (atbilstīgi Kuģu pārvaldības pamatnostādnēs paredzētajiem noteikumiem).

(3)  Tostarp nofraktētā flote (ar apkalpi vai uz berbouta līguma pamata), izņemot uz berbouta līguma pamata nofraktētos kuģus.

---

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/59

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1117

(2019. gada 24. jūnijs),

ar ko attiecībā uz lēmuma adresāta maiņu groza Lēmumus 2007/305/EK, 2007/306/EK un 2007/307/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4523)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 8. panta 6. punktu un 20. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmums 2007/305/EK (2), 2007/306/EK (3) un 2007/307/EK (4), kurā paredzēti noteikumi eļļas rapša hibrīda Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4), eļļas rapša hibrīda Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) un eļļas rapša Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1), kā arī no tiem atvasināto produktu izņemšanai no tirgus, ir adresēts uzņēmumam Bayer CropScience AG, kas atrodas Vācijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmums 2007/305/EK (2), 2007/306/EK (3) un 2007/307/EK (4), kurā paredzēti noteikumi eļļas rapša hibrīda Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4), eļļas rapša hibrīda Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) un eļļas rapša Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1), kā arī no tiem atvasināto produktu izņemšanai no tirgus, ir adresēts uzņēmumam Bayer CropScience AG, kas atrodas Vācijā.

| (2) | Uzņēmums Bayer CropScience AG, kas atrodas Vācijā, 2018. gada 1. augusta vēstulē lūdza Komisiju šā uzņēmuma tiesības un pienākumus, kas attiecas uz visām šā uzņēmuma ģenētiski modificēto produktu atļaujām un izskatīšanā esošajiem pieteikumiem, nodot uzņēmumam BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, kas atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs. Uzņēmums BASF Agricultural Solutions Seed US LLC2018. gada 19. oktobra vēstulē apstiprināja, ka piekrīt šai nodošanai, un atļāva uzņēmumam BASF SE, kas atrodas Vācijā, rīkoties kā tā pārstāvim Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Bayer CropScience AG, kas atrodas Vācijā, 2018. gada 1. augusta vēstulē lūdza Komisiju šā uzņēmuma tiesības un pienākumus, kas attiecas uz visām šā uzņēmuma ģenētiski modificēto produktu atļaujām un izskatīšanā esošajiem pieteikumiem, nodot uzņēmumam BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, kas atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs. Uzņēmums BASF Agricultural Solutions Seed US LLC2018. gada 19. oktobra vēstulē apstiprināja, ka piekrīt šai nodošanai, un atļāva uzņēmumam BASF SE, kas atrodas Vācijā, rīkoties kā tā pārstāvim Savienībā.

| (3) | Lai īstenotu pieprasītās izmaiņas, attiecībā uz lēmuma adresātu jāgroza Lēmumi 2007/305/EK, 2007/306/EK un 2007/307/EK. |
| --- | --- |

(3)

Lai īstenotu pieprasītās izmaiņas, attiecībā uz lēmuma adresātu jāgroza Lēmumi 2007/305/EK, 2007/306/EK un 2007/307/EK.

| (4) | Ierosinātie atļaujas piešķiršanas lēmumu grozījumi ir tikai administratīvi un neietver attiecīgo produktu no jauna veiktu novērtējumu. |
| --- | --- |

(4)

Ierosinātie atļaujas piešķiršanas lēmumu grozījumi ir tikai administratīvi un neietver attiecīgo produktu no jauna veiktu novērtējumu.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/305/EK 4. pantu groza šādi:

| | vārdus “
  Bayer CropScience AG, Alfred Nobel Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” aizstāj ar vārdiem “
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Germany
  ”. |
| --- | --- |

vārdus “
  Bayer CropScience AG, Alfred Nobel Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” aizstāj ar vārdiem “
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Germany
  ”.

2. pants

Lēmuma 2007/306/EK 4. pantu groza šādi:

| | vārdus “
  Bayer CropScience AG, Alfred Nobel Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” aizstāj ar vārdiem “
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Germany
  ”. |
| --- | --- |

vārdus “
  Bayer CropScience AG, Alfred Nobel Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” aizstāj ar vārdiem “
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Germany
  ”.

3. pants

Lēmuma 2007/307/EK 3. pantu groza šādi:

| | vārdus “
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” aizstāj ar vārdiem “
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Germany
  ”. |
| --- | --- |

vārdus “
  Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D-40789 Monheim am Rhein
  ” aizstāj ar vārdiem “
  BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Germany
  ”.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam BASF SE, Carl-Bosch-Str. 38, 67063 Ludwigshafen, Vācija.

Briselē, 2019. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 25. aprīļa Lēmums 2007/305/EK par eļļas rapša hibrīda Ms1xRf1 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ1-4) un tā atvasināto produktu izņemšanu no tirgus (OV L 117, 5.5.2007., 17. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2007. gada 25. aprīļa Lēmums 2007/306/EK par eļļas rapša hibrīda Ms1xRf2 (ACS-BNØØ4-7xACS-BNØØ2-5) un tā atvasināto produktu izņemšanu no tirgus (OV L 117, 5.5.2007., 20. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2007. gada 25. aprīļa Lēmums 2007/307/EK par eļļas rapša Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) un tā atvasināto produktu izņemšanu no tirgus (OV L 117, 5.5.2007., 23. lpp.).

4

---

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/61

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1118

(2019. gada 27. jūnijs)

par pārrobežu projektu Sēna–Šelda Ziemeļjūras–Vidusjūras un Atlantijas okeāna pamattīkla koridoros

(izziņots ar dokumenta numuru C(2019) 4561)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (1), un jo īpaši tās 47. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Transporta jomas dekarbonizācija, jo īpaši radot apstākļus liela attāluma kravas satiksmes vērienīgai pārvirzīšanai uz energoefektīvāku transporta veidu, ir svarīgs Eiropas Savienības politiskais mērķis. Parīzes nolīgums ir apstiprinājis un stiprinājis ES vērienīgās ieceres cīņā ar klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(1)

Transporta jomas dekarbonizācija, jo īpaši radot apstākļus liela attāluma kravas satiksmes vērienīgai pārvirzīšanai uz energoefektīvāku transporta veidu, ir svarīgs Eiropas Savienības politiskais mērķis. Parīzes nolīgums ir apstiprinājis un stiprinājis ES vērienīgās ieceres cīņā ar klimata pārmaiņām.

| (2) | Šajā kontekstā preču pārvadājumu veicināšana pa iekšzemes ūdensceļiem ir skaidra ES transporta politikas prioritāte un ilgstoša TEN-T politikas prioritāte. |
| --- | --- |

(2)

Šajā kontekstā preču pārvadājumu veicināšana pa iekšzemes ūdensceļiem ir skaidra ES transporta politikas prioritāte un ilgstoša TEN-T politikas prioritāte.

| (3) | Pabeidzot Sēnas–Šeldas tīklu un izveidojot nepārtrauktu lielas iegrimes iekšzemes ūdensceļu, Sēnas baseins tiks tieši savienots ar Šeldas baseinu Francijas ziemeļos, Beļģijā un Nīderlandē, kā arī ar citiem svarīgiem Eiropas ūdensceļu baseiniem, piemēram, ar Reinas un Māsas baseinu. Šādi tiks izveidots nepārtraukts, efektīvs un paliekošs augstas kapacitātes iekšzemes ūdensceļu tīkls, kas savienos vairākas jūras un iekšzemes ostas plašākā Eiropas pārrobežu reģionā. |
| --- | --- |

(3)

Pabeidzot Sēnas–Šeldas tīklu un izveidojot nepārtrauktu lielas iegrimes iekšzemes ūdensceļu, Sēnas baseins tiks tieši savienots ar Šeldas baseinu Francijas ziemeļos, Beļģijā un Nīderlandē, kā arī ar citiem svarīgiem Eiropas ūdensceļu baseiniem, piemēram, ar Reinas un Māsas baseinu. Šādi tiks izveidots nepārtraukts, efektīvs un paliekošs augstas kapacitātes iekšzemes ūdensceļu tīkls, kas savienos vairākas jūras un iekšzemes ostas plašākā Eiropas pārrobežu reģionā.

| (4) | Tā kā tiek izveidots savienojums starp Franciju, Beļģiju, Nīderlandi un tālāk arī Vāciju, Sēnas–Šeldas tīklam piemīt skaidra pārrobežu dimensija. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā tiek izveidots savienojums starp Franciju, Beļģiju, Nīderlandi un tālāk arī Vāciju, Sēnas–Šeldas tīklam piemīt skaidra pārrobežu dimensija.

| (5) | Sēnas–Šeldas projekts ir iepriekš definēts Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridorā, un Havras–Parīzes posms ir iepriekš definēts Atlantijas okeāna pamattīkla koridorā. Deklarācija par TEN-T pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridora īstenošanu (Tallinas deklarācija), ko 2013. gada 17. oktobrī parakstīja Beļģijas, Nīderlandes un Francijas transporta ministri un transporta komisārs, vēl vairāk apliecina iesaistīto pušu apņemšanos to īstenot. Turklāt darba plānā par Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridoru ir uzsvērta nepieciešamība pabeigt Sēnas–Šeldas projektu, lai radītu pamatu pilnībā funkcionējoša multimodālo pārvadājumu koridora izveidei. |
| --- | --- |

(5)

Sēnas–Šeldas projekts ir iepriekš definēts Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridorā, un Havras–Parīzes posms ir iepriekš definēts Atlantijas okeāna pamattīkla koridorā. Deklarācija par TEN-T pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridora īstenošanu (Tallinas deklarācija), ko 2013. gada 17. oktobrī parakstīja Beļģijas, Nīderlandes un Francijas transporta ministri un transporta komisārs, vēl vairāk apliecina iesaistīto pušu apņemšanos to īstenot. Turklāt darba plānā par Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridoru ir uzsvērta nepieciešamība pabeigt Sēnas–Šeldas projektu, lai radītu pamatu pilnībā funkcionējoša multimodālo pārvadājumu koridora izveidei.

| (6) | Viens no svarīgākajiem projekta mērķiem ir nodrošināt, ka Sēnas–Šeldas maršruti atbilst vismaz ECMT Va klasei, un to, ka tajos ir labi kuģošanas apstākļi. |
| --- | --- |

(6)

Viens no svarīgākajiem projekta mērķiem ir nodrošināt, ka Sēnas–Šeldas maršruti atbilst vismaz ECMT Va klasei, un to, ka tajos ir labi kuģošanas apstākļi.

| (7) | Visi Sēnas–Šeldas projekta posmi ir būtiski tā pabeigšanai. Sēnas Ziemeļeiropas kanāls ir galvenais trūkstošais savienojums, jo bez tā Sēnas–Šeldas tīklu nevar izveidot. |
| --- | --- |

(7)

Visi Sēnas–Šeldas projekta posmi ir būtiski tā pabeigšanai. Sēnas Ziemeļeiropas kanāls ir galvenais trūkstošais savienojums, jo bez tā Sēnas–Šeldas tīklu nevar izveidot.

| (8) | Sēnas–Šeldas projekts ir komplekss pārrobežu projekts, kurā iesaistīta Beļģija (Flandrijas un Valonijas reģioni) un Francija un kurā jāveic darbi, lai izveidotu jaunu infrastruktūru un uzlabotu esošo infrastruktūru, atstājot minimālu ietekmi uz kuģošanu. Tāpēc pietiekama koordinēšana ir būtisks izaicinājums. Lai atbalstītu koordinētu un laicīgu projekta īstenošanu, ir jāpieņem noteikumi, kuros aprakstītas vajadzīgās darbības un to īstenošanas grafiks. Tas palīdzētu pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2030. gadam sasniegt Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora darba plāna pārrobežu mērķus un pabeigt Sēnas–Šeldas projektu. |
| --- | --- |

(8)

Sēnas–Šeldas projekts ir komplekss pārrobežu projekts, kurā iesaistīta Beļģija (Flandrijas un Valonijas reģioni) un Francija un kurā jāveic darbi, lai izveidotu jaunu infrastruktūru un uzlabotu esošo infrastruktūru, atstājot minimālu ietekmi uz kuģošanu. Tāpēc pietiekama koordinēšana ir būtisks izaicinājums. Lai atbalstītu koordinētu un laicīgu projekta īstenošanu, ir jāpieņem noteikumi, kuros aprakstītas vajadzīgās darbības un to īstenošanas grafiks. Tas palīdzētu pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2030. gadam sasniegt Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora darba plāna pārrobežu mērķus un pabeigt Sēnas–Šeldas projektu.

| (9) | Lai plānotu un pilnībā optimizētu Eiropas, valsts un reģionālā finansējuma, kā arī privātā finansējuma pieejamību, ir svarīgi skaidri identificēt darbības, kas ir vajadzīgas Sēnas–Šeldas projekta pabeigšanai un grafika īstenošanai. ES līdzfinansējumam ir sviras efekts valsts un reģionālajā lēmumu pieņemšanas procesā saistībā ar darbību īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Lai plānotu un pilnībā optimizētu Eiropas, valsts un reģionālā finansējuma, kā arī privātā finansējuma pieejamību, ir svarīgi skaidri identificēt darbības, kas ir vajadzīgas Sēnas–Šeldas projekta pabeigšanai un grafika īstenošanai. ES līdzfinansējumam ir sviras efekts valsts un reģionālajā lēmumu pieņemšanas procesā saistībā ar darbību īstenošanu.

| (10) | Beļģija (Flandrijas un Valonijas reģioni) un Francija jau ir veikušas nozīmīgus darbus (pētījumus un infrastruktūras darbus), kas sekmē Sēnas–Šeldas projekta realizāciju. Gandrīz visi darbi ir saņēmuši ES līdzfinansējumu no dažādām programmām. Darbības šobrīd tiek veiktas saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta dotācijas nolīgumu (2014-EU-TM-0373-M, “Seine-Escaut 2020”), kurā iesaistīts Savienības finansējums līdz 50 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

(10)

Beļģija (Flandrijas un Valonijas reģioni) un Francija jau ir veikušas nozīmīgus darbus (pētījumus un infrastruktūras darbus), kas sekmē Sēnas–Šeldas projekta realizāciju. Gandrīz visi darbi ir saņēmuši ES līdzfinansējumu no dažādām programmām. Darbības šobrīd tiek veiktas saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta dotācijas nolīgumu (2014-EU-TM-0373-M, “Seine-Escaut 2020”), kurā iesaistīts Savienības finansējums līdz 50 % no attiecināmajām izmaksām.

| (11) | Projekta pārrobežu apmērs liek veidot īpašas pārvaldības struktūras. Beļģija (Flandrijas un Valonijas reģioni) un Francija cieši sadarbojas vairākus gadus, īpaši Starpvaldību komisijā, kas atbildīga par sagatavošanos Sēnas–Šeldas projekta pabeigšanai, kura izveidota 2009. gada septembrī. Šā starpvaldību komisija saņem darbības atbalstu no Sēnas–Šeldas Eiropas ekonomisko interešu grupas (Sēnas–Šeldas EEIG), kurā ir Voies Navigables de France (VNF), Société du canal Seine-Nord Europe (SCSNE), Service public de Wallonie (SPW) un De Vlaamse Waterweg NV. Société du Canal Seine-Nord Europe, kas ir atbildīga par Sēnas Ziemeļeiropas kanāla būvniecību, ir izveidota 2017. gada maijā. Šīs īpašās struktūras ir iekļautas pārvaldības struktūrā, kura uzrauga un koordinē Sēnas–Šeldas projekta pabeigšanu. Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora Eiropas līmeņa koordinatoram un Komisijas pārstāvim būtu regulāri kā novērotājiem jāpiedalās starpvaldību komisijas un Sēnas–Šeldas EEIG sanāksmēs. Turklāt Eiropas līmeņa koordinatoram un Komisijas pārstāvim būtu kā novērotājiem jāpiedalās arī Société du canal Seine-Nord Europe uzraudzības valdes (conseil de surveillance) sanāksmēs. Lai Komisija būtu attiecīgi iesaistīta minētajā uzraudzības valdē, Francija var noteikt papildu pasākumus. |
| --- | --- |

(11)

Projekta pārrobežu apmērs liek veidot īpašas pārvaldības struktūras. Beļģija (Flandrijas un Valonijas reģioni) un Francija cieši sadarbojas vairākus gadus, īpaši Starpvaldību komisijā, kas atbildīga par sagatavošanos Sēnas–Šeldas projekta pabeigšanai, kura izveidota 2009. gada septembrī. Šā starpvaldību komisija saņem darbības atbalstu no Sēnas–Šeldas Eiropas ekonomisko interešu grupas (Sēnas–Šeldas EEIG), kurā ir Voies Navigables de France (VNF), Société du canal Seine-Nord Europe (SCSNE), Service public de Wallonie (SPW) un De Vlaamse Waterweg NV. Société du Canal Seine-Nord Europe, kas ir atbildīga par Sēnas Ziemeļeiropas kanāla būvniecību, ir izveidota 2017. gada maijā. Šīs īpašās struktūras ir iekļautas pārvaldības struktūrā, kura uzrauga un koordinē Sēnas–Šeldas projekta pabeigšanu. Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora Eiropas līmeņa koordinatoram un Komisijas pārstāvim būtu regulāri kā novērotājiem jāpiedalās starpvaldību komisijas un Sēnas–Šeldas EEIG sanāksmēs. Turklāt Eiropas līmeņa koordinatoram un Komisijas pārstāvim būtu kā novērotājiem jāpiedalās arī Société du canal Seine-Nord Europe uzraudzības valdes (conseil de surveillance) sanāksmēs. Lai Komisija būtu attiecīgi iesaistīta minētajā uzraudzības valdē, Francija var noteikt papildu pasākumus.

| (12) | Īstenošanas progresa uzraudzībai dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai regulāri ziņojumi par šo jautājumu, kuri attiecas uz katras konkrētās dalībvalsts teritorijā esošajiem posmiem, un jāziņo par aizkavēšanos, ja tāda notikusi. |
| --- | --- |

(12)

Īstenošanas progresa uzraudzībai dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai regulāri ziņojumi par šo jautājumu, kuri attiecas uz katras konkrētās dalībvalsts teritorijā esošajiem posmiem, un jāziņo par aizkavēšanos, ja tāda notikusi.

| (13) | Šajā lēmumā noteiktajam īstenošanas grafikam nebūtu jāskar starptautiskajās un Savienības tiesībās paredzēto prasību izpilde, tai skaitā noteikumi par vides un cilvēku veselības aizsardzību. Minētajā grafikā būtu jāspēj veikt plānošanu un pilnībā optimizēt finansējuma pieejamību, neskarot dalībvalstu vai Savienības finanšu saistības. Tam nekādā gadījumā nevajadzētu ietekmēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedriskās līdzdalības standartus. |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā noteiktajam īstenošanas grafikam nebūtu jāskar starptautiskajās un Savienības tiesībās paredzēto prasību izpilde, tai skaitā noteikumi par vides un cilvēku veselības aizsardzību. Minētajā grafikā būtu jāspēj veikt plānošanu un pilnībā optimizēt finansējuma pieejamību, neskarot dalībvalstu vai Savienības finanšu saistības. Tam nekādā gadījumā nevajadzētu ietekmēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedriskās līdzdalības standartus.

| (14) | Neskarot Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. panta 2. punkta otro daļu, ir lietderīgi šajā lēmumā paredzēt pārskatīšanas klauzulu. |
| --- | --- |

(14)

Neskarot Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. panta 2. punkta otro daļu, ir lietderīgi šajā lēmumā paredzēt pārskatīšanas klauzulu.

| (15) | Beļģija un Francija ir apstiprinājušas šajā lēmumā paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(15)

Beļģija un Francija ir apstiprinājušas šajā lēmumā paredzētos pasākumus.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 52. pantā minētās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 52. pantā minētās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo lēmumu nosaka darbību aprakstus un īstenošanas grafiku Sēnas–Šeldas pārrobežu projektam, kā arī ar to saistītos pārvaldības noteikumus.

2. pants

Darbības un īstenošanas grafiks

Beļģija un Francija nodrošina šādu darbību savlaicīgu īstenošanu:

| a) | Seine-Amont, no Nožānas pie Sēnas (Nogent-sur-Seine) līdz Parīzei: kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2030. gada decembrim:






  — | kuģošanas apstākļu uzlabošana, tai skaitā dambju rekonstrukcija (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux) līdz 2027. gada decembrim un sekundāro slūžu atjaunošana (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne) līdz 2023. gada decembrim, |
| --- | --- | --- |

a)

Seine-Amont, no Nožānas pie Sēnas (Nogent-sur-Seine) līdz Parīzei: kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2030. gada decembrim:

Seine-Amont

Nogent-sur-Seine

—

kuģošanas apstākļu uzlabošana, tai skaitā dambju rekonstrukcija (Beaulieu, Livon, Vives-Eaux) līdz 2027. gada decembrim un sekundāro slūžu atjaunošana (Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne) līdz 2023. gada decembrim,

Beaulieu, Livon, Vives-Eaux

Coudray, Vives-Eaux, La Cave, Champagne

| — | slūžu un dambju attālinātas vadības izveide līdz 2024. gada decembrim, |
| --- | --- |

—

slūžu un dambju attālinātas vadības izveide līdz 2024. gada decembrim,

| — | kuģošanas iekārtu un lietotāju pakalpojumu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

kuģošanas iekārtu un lietotāju pakalpojumu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim;

| b) | Seine-Aval, no Sirenas (Suresnes) līdz Havrai: atjaunināšana un kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim:






  — | slūžu pagarināšana un atjaunošana (piem., Méricourt un Bougival) līdz 2026. gada decembrim; |
| --- | --- | --- |

b)

Seine-Aval, no Sirenas (Suresnes) līdz Havrai: atjaunināšana un kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim:

Seine-Aval

Suresnes

—

slūžu pagarināšana un atjaunošana (piem., Méricourt un Bougival) līdz 2026. gada decembrim;

Méricourt

Bougival

| — | dambju modernizācija (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy) līdz 2027. gada decembrim, tai skaitā Croissy-sur-Seine vaļņa nostiprināšana līdz 2022. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

dambju modernizācija (Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy) līdz 2027. gada decembrim, tai skaitā Croissy-sur-Seine vaļņa nostiprināšana līdz 2022. gada decembrim;

Port-Mort, Poses, Méricourt, Bougival, Suresnes, Andrésy

Croissy-sur-Seine

| — | slūžu un dambju attālinātas vadības izveide līdz 2024. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

slūžu un dambju attālinātas vadības izveide līdz 2024. gada decembrim;

| — | kuģošanas iekārtu un lietotāju pakalpojumu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

kuģošanas iekārtu un lietotāju pakalpojumu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim;

| — | Poses-Amfreville gājēju tilta izbūve līdz 2022. gada decembrim un zivju ceļu izbūve līdz 2030. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

Poses-Amfreville gājēju tilta izbūve līdz 2022. gada decembrim un zivju ceļu izbūve līdz 2030. gada decembrim;

Poses-Amfreville

| c) | Uāzas (Oise) upe, no Conflans-Sainte-Honorine līdz Kompjeņai (Compiègne): atjaunināšana uz ECMT Vb klasi un kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2028. gada decembrim:






  — | Uāzas upes atjaunināšana uz ECMT Vb klasi (MAGEO: krastu atjaunošana un tilta pāļi starp Creil un Kompjeņu, bagarēšana, piestātņu izveide Venette) līdz 2027. gada jūnijam, |
| --- | --- | --- |

c)

Uāzas (Oise) upe, no Conflans-Sainte-Honorine līdz Kompjeņai (Compiègne): atjaunināšana uz ECMT Vb klasi un kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2028. gada decembrim:

Oise

Conflans-Sainte-Honorine

Compiègne

ECMT

—

Uāzas upes atjaunināšana uz ECMT Vb klasi (MAGEO: krastu atjaunošana un tilta pāļi starp Creil un Kompjeņu, bagarēšana, piestātņu izveide Venette) līdz 2027. gada jūnijam,

ECMT

MAGEO

Creil

Venette

| — | Mours tilta rekonstrukcija līdz 2025. gada decembrim, |
| --- | --- |

—

Mours tilta rekonstrukcija līdz 2025. gada decembrim,

Mours

| — | slūžu un dambju attālinātas vadības izveide līdz 2028. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

slūžu un dambju attālinātas vadības izveide līdz 2028. gada decembrim;

| d) | Sēnas Ziemeļeiropas kanāls, no Kompjeņas līdz Aubencheul-au-Bac: izbūve un nodošana ekspluatācijā līdz 2028. gada decembrim atbilstoši ECMT Vb klasei un nodrošinot iespēju kuģot ar kuģiem, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus:






  1) | 1. sektors no Kompjeņas līdz Passel, tai skaitā Montmacq slūžu izbūve:






  — | telpiskā un teritoriālā plānošana līdz 2020. gada septembrim, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Sēnas Ziemeļeiropas kanāls, no Kompjeņas līdz Aubencheul-au-Bac: izbūve un nodošana ekspluatācijā līdz 2028. gada decembrim atbilstoši ECMT Vb klasei un nodrošinot iespēju kuģot ar kuģiem, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus:

Aubencheul-au-Bac

ECMT

1)

1. sektors no Kompjeņas līdz Passel, tai skaitā Montmacq slūžu izbūve:

Passel

Montmacq

—

telpiskā un teritoriālā plānošana līdz 2020. gada septembrim,

| — | vides atļauja līdz 2020. gada septembrim, |
| --- | --- |

—

vides atļauja līdz 2020. gada septembrim,

| — | pamatdarbu sākšana līdz 2020. oktobrim, |
| --- | --- |

—

pamatdarbu sākšana līdz 2020. oktobrim,

| — | darbu pabeigšana līdz 2026. decembrim, |
| --- | --- |

—

darbu pabeigšana līdz 2026. decembrim,

| — | nodošana ekspluatācijā līdz 2027. gada jūnijam; |
| --- | --- |

—

nodošana ekspluatācijā līdz 2027. gada jūnijam;

| 2) | 2. sektors no Passel līdz Allaines (49 km), šķērsojot 33 pašvaldības, 3. sektors no Allaines līdz Etricourt-Manancourt (11 km), šķērsojot 3 pašvaldības, un 4. sektors no Etricourt-Manancourt līdz Aubencheul-au-Bac (30 km), šķērsojot 11 pašvaldības, tai skaitā slūžu izbūve Noyon, Campagne, Allaines, Marquion-Bourlon, Oisy-Le-Verger un Moislains (savienojošās slūžas ar Ziemeļu kanālu), Louette ūdenskrātuves izbūve un 1,33 km gara kanāla tilta izbūve, šķērsojot Sommas ieleju:






  — | telpiskā un teritoriālā plānošana līdz 2022. gada decembrim, |
| --- | --- | --- |

2)

2. sektors no Passel līdz Allaines (49 km), šķērsojot 33 pašvaldības, 3. sektors no Allaines līdz Etricourt-Manancourt (11 km), šķērsojot 3 pašvaldības, un 4. sektors no Etricourt-Manancourt līdz Aubencheul-au-Bac (30 km), šķērsojot 11 pašvaldības, tai skaitā slūžu izbūve Noyon, Campagne, Allaines, Marquion-Bourlon, Oisy-Le-Verger un Moislains (savienojošās slūžas ar Ziemeļu kanālu), Louette ūdenskrātuves izbūve un 1,33 km gara kanāla tilta izbūve, šķērsojot Sommas ieleju:

Passel

Allaines

Allaines

Etricourt-Manancourt

Etricourt-Manancourt

Aubencheul-au-Bac

Noyon, Campagne, Allaines, Marquion-Bourlon, Oisy-Le-Verger

Moislains

Louette

—

telpiskā un teritoriālā plānošana līdz 2022. gada decembrim,

| — | vides atļauja līdz 2022. gada oktobrim, |
| --- | --- |

—

vides atļauja līdz 2022. gada oktobrim,

| — | pamatdarbu sākšana līdz 2023. decembrim, |
| --- | --- |

—

pamatdarbu sākšana līdz 2023. decembrim,

| — | darbu pabeigšana līdz 2028. jūnijam, |
| --- | --- |

—

darbu pabeigšana līdz 2028. jūnijam,

| — | nodošana ekspluatācijā līdz 2028. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

nodošana ekspluatācijā līdz 2028. gada decembrim;

| e) | Denkerkas–Šeldas ass, tai skaitā Denkerkas kanāls no Valansjēnas (Valenciennes) uz Šeldu un Valonijas maģistrāli, un uz Deûle upi Ģentes (Gent) virzienā: atjaunināšana uz ECMT Va klasi (divvirzienu) un Vb klasi (vienvirziena) un kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim:






  1) | visos posmos:






  — | pētījumi par slūžu jaudas palielināšanu (dubultošana un/vai pagarināšana) līdz 2023. gada decembrim, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Denkerkas–Šeldas ass, tai skaitā Denkerkas kanāls no Valansjēnas (Valenciennes) uz Šeldu un Valonijas maģistrāli, un uz Deûle upi Ģentes (Gent) virzienā: atjaunināšana uz ECMT Va klasi (divvirzienu) un Vb klasi (vienvirziena) un kuģošanas apstākļu uzlabošana līdz 2027. gada decembrim:

Valenciennes

Deûle

Gent

ECMT

1)

visos posmos:

—

pētījumi par slūžu jaudas palielināšanu (dubultošana un/vai pagarināšana) līdz 2023. gada decembrim,

| — | slūžu attālinātas vadības izveide līdz 2025. gada decembrim, |
| --- | --- |

—

slūžu attālinātas vadības izveide līdz 2025. gada decembrim,

| — | kuģošanas apstākļu nodrošināšana EXMT V klases kuģiem līdz 2027. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

kuģošanas apstākļu nodrošināšana EXMT V klases kuģiem līdz 2027. gada decembrim;

EXMT

| 2) | posms no Arleux līdz Anzin: Denain slūžu modernizācija un atjaunošana līdz 2022. gada decembrim; |
| --- | --- |

2)

posms no Arleux līdz Anzin: Denain slūžu modernizācija un atjaunošana līdz 2022. gada decembrim;

Arleux

Anzin

Denain

| 3) | posms no Arleux līdz Halluin:






  — | Deûle upes atjaunināšana uz ECMT Va klasi (divvirzienu) un Vb klasi (vienvirziena) līdz 2022. gada decembrim; |
| --- | --- | --- |

3)

posms no Arleux līdz Halluin:

Arleux

Halluin

—

Deûle upes atjaunināšana uz ECMT Va klasi (divvirzienu) un Vb klasi (vienvirziena) līdz 2022. gada decembrim;

Deûle

ECMT

| — | slūžu modernizācija un atjaunošana (ieskaitot Don un Grand-Carré) līdz 2020. gada decembrim un Quesnoy-sur-Deûle slūžu pagarināšana līdz 2026. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

slūžu modernizācija un atjaunošana (ieskaitot Don un Grand-Carré) līdz 2020. gada decembrim un Quesnoy-sur-Deûle slūžu pagarināšana līdz 2026. gada decembrim;

Don

Grand-Carré

Quesnoy-sur-Deûle

| 4) | posms no Bauvin līdz Denkerkai:






  — | Aire Neufossé kanāla krastu stiprināšana (1. un 2. fāze) līdz 2026. gada decembrim un krastu stiprināšana un ūdensceļa krasta līnijas atjaunošana pie Fontinettes aizžogojumiem līdz 2023. gada decembrim, |
| --- | --- | --- |

4)

posms no Bauvin līdz Denkerkai:

Bauvin

—

Aire Neufossé kanāla krastu stiprināšana (1. un 2. fāze) līdz 2026. gada decembrim un krastu stiprināšana un ūdensceļa krasta līnijas atjaunošana pie Fontinettes aizžogojumiem līdz 2023. gada decembrim,

Aire Neufossé

Fontinettes

| — | Fontinettes slūžu modernizācija un atjaunošana līdz 2019. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

Fontinettes slūžu modernizācija un atjaunošana līdz 2019. gada decembrim;

Fontinettes

| f) | Condé-Pommerœul kanāls: atkārtota izbūve, nodrošinot ECMT Va klasi, līdz 2022. gada decembrim; |
| --- | --- |

f)

Condé-Pommerœul kanāls: atkārtota izbūve, nodrošinot ECMT Va klasi, līdz 2022. gada decembrim;

Condé-Pommerœul

ECMT

| g) | Valonijas maģistrāle no Pommerœul līdz Namīrai (Namur): atjaunināšana uz ECMT Va klasi līdz 2028. gada decembrim;






  1) | no Pommerœul līdz Seneffe: atjaunināšana uz ECMT Va klasi, tai skaitā Nimy-Blaton-Péronnes kanāla pielāgošana un Obourg slūžu dubultošana, pētījumu pabeigšana līdz 2022. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2027. gada decembrim; |
| --- | --- | --- |

g)

Valonijas maģistrāle no Pommerœul līdz Namīrai (Namur): atjaunināšana uz ECMT Va klasi līdz 2028. gada decembrim;

Pommerœul

Namur

ECMT

1)

no Pommerœul līdz Seneffe: atjaunināšana uz ECMT Va klasi, tai skaitā Nimy-Blaton-Péronnes kanāla pielāgošana un Obourg slūžu dubultošana, pētījumu pabeigšana līdz 2022. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2027. gada decembrim;

Pommerœul

Seneffe

ECMT

Nimy-Blaton-Péronnes

Obourg

| 2) | no Seneffe līdz Šarlruā (Charleroi): atjaunināšana uz ECMT Va klasi un slūžu dubultošana (Marchienne, Gosselies un Viesville), sagatavošanās darbu pabeigšana līdz 2022. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2027. gada decembrim; |
| --- | --- |

2)

no Seneffe līdz Šarlruā (Charleroi): atjaunināšana uz ECMT Va klasi un slūžu dubultošana (Marchienne, Gosselies un Viesville), sagatavošanās darbu pabeigšana līdz 2022. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2027. gada decembrim;

Seneffe

Charleroi

ECMT

Marchienne, Gosselies

Viesville

| 3) | no Šarlruā līdz Namīrai:






  — | Auvelais slūžu pielāgošana līdz 2022. decembrim, |
| --- | --- | --- |

3)

no Šarlruā līdz Namīrai:

—

Auvelais slūžu pielāgošana līdz 2022. decembrim,

Auvelais

| — | šķēršošanas iespēju uzlabošana, pētījumu pabeigšana līdz 2022. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2028. gadam; |
| --- | --- |

—

šķēršošanas iespēju uzlabošana, pētījumu pabeigšana līdz 2022. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2028. gadam;

| h) | Šeldas augštece:






  1) | Valonijas reģionā (Beļģija):






  — | atjaunināšana uz ECMT Va klasi, tai skaitā Turnē (Tournai) upes pārejas pielāgošana vienvirziena Va klasei un Pont des Trous un Pont-à-Pont pielāgošana līdz 2022. gada decembrim, |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Šeldas augštece:

1)

Valonijas reģionā (Beļģija):

—

atjaunināšana uz ECMT Va klasi, tai skaitā Turnē (Tournai) upes pārejas pielāgošana vienvirziena Va klasei un Pont des Trous un Pont-à-Pont pielāgošana līdz 2022. gada decembrim,

ECMT

Tournai

Pont des Trous

Pont-à-Pont

| — | slūžu objektu jaudas un drošības palielināšana, pielāgojot Hérinnes un Kain slūžas, pētījumu pabeigšana līdz 2023. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2030. gada decembrim; |
| --- | --- |

—

slūžu objektu jaudas un drošības palielināšana, pielāgojot Hérinnes un Kain slūžas, pētījumu pabeigšana līdz 2023. gada decembrim un darbu pabeigšana līdz 2030. gada decembrim;

Hérinnes

Kain

| 2) | Flandrijas reģionā (Beļģija): pētījumu pabeigšana par slūžu atjaunināšanu uz ECMT Vb klasi līdz 2022. gada decembrim un tehniskās un finanšu īstenošanas plāna izstrāde līdz 2023. gada decembrim; |
| --- | --- |

2)

Flandrijas reģionā (Beļģija): pētījumu pabeigšana par slūžu atjaunināšanu uz ECMT Vb klasi līdz 2022. gada decembrim un tehniskās un finanšu īstenošanas plāna izstrāde līdz 2023. gada decembrim;

ECMT

| i) | Lys upe: atjaunināšana uz ECMT Vb klasi (vienvirziena) un Va klasi (divvirzienu) līdz 2027. gada decembrim, nodrošinot iespēju kuģot ar kuģiem, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus:






  1) | Flandrijas reģionā (Beļģija) starp Ģenti un Verviku (Wervik):






  — | visu slūžu pielāgošana ECMT Vb klasei, tai skaitā St-Baafs-Vijve un Harelbeke slūžas, līdz 2021. gada decembrim, |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Lys upe: atjaunināšana uz ECMT Vb klasi (vienvirziena) un Va klasi (divvirzienu) līdz 2027. gada decembrim, nodrošinot iespēju kuģot ar kuģiem, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus:

Lys

ECMT

1)

Flandrijas reģionā (Beļģija) starp Ģenti un Verviku (Wervik):

Wervik

—

visu slūžu pielāgošana ECMT Vb klasei, tai skaitā St-Baafs-Vijve un Harelbeke slūžas, līdz 2021. gada decembrim,

ECMT

St-Baafs-Vijve

Harelbeke

| — | Lys apvadkanāla kalibrēšana ECMT Vb klasei līdz 2022. gada decembrim, tai skaitā tiltu paaugstināšana, lai zem tiem varētu pabraukt kuģi, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus, un pārējos posmos – līdz 2027. gada decembrim, |
| --- | --- |

—

Lys apvadkanāla kalibrēšana ECMT Vb klasei līdz 2022. gada decembrim, tai skaitā tiltu paaugstināšana, lai zem tiem varētu pabraukt kuģi, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus, un pārējos posmos – līdz 2027. gada decembrim,

Lys

ECMT

| 2) | Komines (Comines) pašvaldībā, Valonijas reģionā (Beļģija): atjaunināšana uz ECMT Vb klasi, tai skaitā Comines pāreja, līdz 2027. gada decembrim un kuģošanas drošības uzlabošana, jo īpaši pārbūvējot Comines dambi, līdz 2030. gada decembrim; |
| --- | --- |

2)

Komines (Comines) pašvaldībā, Valonijas reģionā (Beļģija): atjaunināšana uz ECMT Vb klasi, tai skaitā Comines pāreja, līdz 2027. gada decembrim un kuģošanas drošības uzlabošana, jo īpaši pārbūvējot Comines dambi, līdz 2030. gada decembrim;

Comines

ECMT

Comines

Comines

| 3) | Francijā starp Deûlémont un Comines: atjaunināšana uz ECMT Vb klasi līdz 2024. gada decembrim; |
| --- | --- |

3)

Francijā starp Deûlémont un Comines: atjaunināšana uz ECMT Vb klasi līdz 2024. gada decembrim;

Deûlémont

Comines

ECMT

| j) | savienošana ar tīklu Flandrijā:






  1) | pētījumi par Flandrijas iekšzemes ūdensceļu atjaunināšanu posmos, kas tieši savienoti ar Sēnas–Šeldas galveno savienojumu, līdz 2022. gada decembrim:






  — | Zēbriges jūras ostas savienojuma (Ģentes–Briges kanāls) un savienojuma ar Antverpeni (Šeldas lejtece) atjaunināšana uz ECMT Va klasi, nodrošinot iespēju kuģot ar kuģiem, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus, |
| --- | --- | --- | --- |

j)

savienošana ar tīklu Flandrijā:

1)

pētījumi par Flandrijas iekšzemes ūdensceļu atjaunināšanu posmos, kas tieši savienoti ar Sēnas–Šeldas galveno savienojumu, līdz 2022. gada decembrim:

—

Zēbriges jūras ostas savienojuma (Ģentes–Briges kanāls) un savienojuma ar Antverpeni (Šeldas lejtece) atjaunināšana uz ECMT Va klasi, nodrošinot iespēju kuģot ar kuģiem, uz kuriem pārvadā trīs līmeņos sakrautus konteinerus,

ECMT

| — | Roeselare-Lys un Bossuit-Kortrijk kanālu atjaunināšana uz ECMT Va klasi; |
| --- | --- |

—

Roeselare-Lys un Bossuit-Kortrijk kanālu atjaunināšana uz ECMT Va klasi;

Roeselare-Lys

Bossuit-Kortrijk

ECMT

| 2) | tehniskās un finanšu īstenošanas plāna izstrāde līdz 2023. gada decembrim, tai skaitā detalizēts prioritāšu novērtējums par nepieciešamajiem atjauninājumiem iepriekš minētajos posmos; |
| --- | --- |

2)

tehniskās un finanšu īstenošanas plāna izstrāde līdz 2023. gada decembrim, tai skaitā detalizēts prioritāšu novērtējums par nepieciešamajiem atjauninājumiem iepriekš minētajos posmos;

| k) | Seneffe–Antverpene Flandrijas un Valonijas posmos: pētījumu veikšana, jo īpaši par atjaunināšanu uz ECMT IV klasi, līdz 2022. gada decembrim un nepieciešamo atjauninājumu tehniskās un finanšu īstenošanas plāna izstrāde līdz 2023. gada decembrim; |
| --- | --- |

k)

Seneffe–Antverpene Flandrijas un Valonijas posmos: pētījumu veikšana, jo īpaši par atjaunināšanu uz ECMT IV klasi, līdz 2022. gada decembrim un nepieciešamo atjauninājumu tehniskās un finanšu īstenošanas plāna izstrāde līdz 2023. gada decembrim;

Seneffe

ECMT

| l) | vispārīgās darbības:






  1) | starp dažādajām personām saskaņota politiskā satvara izstrāde līdz 2022. gada decembrim, lai veicinātu alternatīvo degvielu infrastruktūras pilnīgu ieviešanu visā Sēnas–Šeldas tīklā atbilstoši valsts politikas satvariem, ko Beļģija un Francija iesniegusi saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (2), paredzot pakāpenisku īstenošanu līdz 2030. gada decembrim; |
| --- | --- | --- |

l)

vispārīgās darbības:

1)

starp dažādajām personām saskaņota politiskā satvara izstrāde līdz 2022. gada decembrim, lai veicinātu alternatīvo degvielu infrastruktūras pilnīgu ieviešanu visā Sēnas–Šeldas tīklā atbilstoši valsts politikas satvariem, ko Beļģija un Francija iesniegusi saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (2), paredzot pakāpenisku īstenošanu līdz 2030. gada decembrim;

2

| 2) | integrētu un efektīvu pārrobežu satiksmes un pārvadājumu pārvaldības pakalpojumu ieviešana visā Sēnas–Šeldas tīklā līdz 2028. gada decembrim, tai skaitā upju informācijas pakalpojumu (RIS) pilnīga ieviešana atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/44/EK (3); |
| --- | --- |

2)

integrētu un efektīvu pārrobežu satiksmes un pārvadājumu pārvaldības pakalpojumu ieviešana visā Sēnas–Šeldas tīklā līdz 2028. gada decembrim, tai skaitā upju informācijas pakalpojumu (RIS) pilnīga ieviešana atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/44/EK (3);

RIS

3

| 3) | multimodālu loģistikas platformu izveide Sēnas–Šeldas tīklā līdz 2028. gada decembrim. |
| --- | --- |

3)

multimodālu loģistikas platformu izveide Sēnas–Šeldas tīklā līdz 2028. gada decembrim.

3. pants

Pārvaldība

1.   Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora Eiropas līmeņa koordinatoru un Eiropas Komisijas pārstāvi uzaicina par novērotājiem Société du canal Seine-Nord Europe uzraudzības valdes (conseil de surveillance) sanāksmēs.

2.   Starpvaldību komisijā, kas atbildīga par sagatavošanos Sēnas–Šeldas projekta pabeigšanai, kā arī Sēnas–Šeldas Eiropas ekonomisko interešu grupas (EEIG) ietvaros regulāri apspriež 2. pantā minēto darbību īstenošanas progresu. Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora Eiropas līmeņa koordinatoru un Eiropas Komisijas pārstāvi uzaicina par novērotājiem Starpvaldību komisijas sanāksmēs vismaz divreiz gadā un Sēnas–Šeldas EEIG sanāksmēs vismaz trīs reizes gadā.

4. pants

Ziņošana

Beļģija un Francija vismaz reizi gadā ziņo Komisijai un Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora Eiropas līmeņa koordinatoram par 2. pantā minēto darbību īstenošanas progresu un aizkavēšanos, ja tāda notikusi, precizējot aizkavēšanās cēloņus un norādot veiktos korektīvos pasākumus. Šādā nolūkā minētās dalībvalstis attiecīgā gadījumā var izmantot saturu, kas ietverts gada ziņojumos par stāvokli, kuri iesniedzami saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta dotācijas nolīgumiem.

5. pants

Pārskatīšana

Komisija ar Ziemeļjūras–Vidusjūras pamattīkla koridora Eiropas līmeņa koordinatora palīdzību ne vēlāk kā līdz 2023. gada 31. decembrim pēc Beļģijas un Francijas pieprasījuma vai pēc savas ierosmes veic 2. pantā minēto darbību un grafika pārskatīšanu.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei un Francijas Republikai.

Briselē, 2019. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  
  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūru (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvai 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.).

3

RIS

---

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/67

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1119

(2019. gada 28. jūnijs)

par transportlīdzekļu efektīva ārējā apgaismojuma, kurā izmantotas gaismas diodes un kas paredzēts izmantošanai ar iekšdedzes motoru aprīkotos transportlīdzekļos un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos transportlīdzekļos, apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo pasažieru automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 12. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | 2018. gada 6. septembrī ražotāji Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG un Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (“pieteikuma iesniedzēji”) iesniedza kopīgu pieteikumu par transportlīdzekļu efektīva ārējā apgaismojuma, kurā izmantotas gaismas diodes (efektīvs LED apgaismojums) un kas paredzēts izmantošanai ar iekšdedzes motoru aprīkotos transportlīdzekļos un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos transportlīdzekļos, apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju. Šis pieteikums ir izvērtēts atbilstoši Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantam un Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 725/2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

2018. gada 6. septembrī ražotāji Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Škoda Auto a.s., BMW AG, Renault SA, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG un Volkswagen AG Nutzfahrzeuge (“pieteikuma iesniedzēji”) iesniedza kopīgu pieteikumu par transportlīdzekļu efektīva ārējā apgaismojuma, kurā izmantotas gaismas diodes (efektīvs LED apgaismojums) un kas paredzēts izmantošanai ar iekšdedzes motoru aprīkotos transportlīdzekļos un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos transportlīdzekļos, apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju. Šis pieteikums ir izvērtēts atbilstoši Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantam un Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 725/2011 (2).

| (2) | Efektīvs LED apgaismojums ir apgaismes modulis, kurā kā gaismas avots izmantotas gaismas diodes ar mazāku elektroenerģijas patēriņu nekā tradicionālajām halogēnspuldzēm. |
| --- | --- |

(2)

Efektīvs LED apgaismojums ir apgaismes modulis, kurā kā gaismas avots izmantotas gaismas diodes ar mazāku elektroenerģijas patēriņu nekā tradicionālajām halogēnspuldzēm.

| (3) | Šis pieteikums ir izvērtēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantu, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 725/2011 un Tehniskajām norādēm par pieteikumu sagatavošanu inovatīvu tehnoloģiju apstiprināšanai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 443/2009 (“Tehniskās norādes”, 2018. gada jūlija redakcija). |
| --- | --- |

(3)

Šis pieteikums ir izvērtēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantu, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 725/2011 un Tehniskajām norādēm par pieteikumu sagatavošanu inovatīvu tehnoloģiju apstiprināšanai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 443/2009 (“Tehniskās norādes”, 2018. gada jūlija redakcija).

| (4) | Pieteikums attiecas uz CO2 aiztaupījumiem, ko panāk ar efektīva LED apgaismojuma izmantošanu, izvērtēšanai atsaucoties uz vispārēji harmonizēto vieglo transportlīdzekļu testa procedūru (WLTP), kas noteikta Komisijas Regulā (ES) 2017/1151 (3). |
| --- | --- |

(4)

Pieteikums attiecas uz CO2 aiztaupījumiem, ko panāk ar efektīva LED apgaismojuma izmantošanu, izvērtēšanai atsaucoties uz vispārēji harmonizēto vieglo transportlīdzekļu testa procedūru (WLTP), kas noteikta Komisijas Regulā (ES) 2017/1151 (3).

| (5) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem 2014/128/ES (4), (ES) 2015/206 (5), (ES) 2016/160 (6), (ES) 2016/587 (7) un (ES) 2016/1721 (8) efektīvs LED apgaismojums jau ir apstiprināts kā inovatīva tehnoloģija, kas spēj samazināt CO2 emisijas, atsaucoties uz Eiropas Jauno braukšanas ciklu (NEDC), kas noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 692/2008 (9). Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta no minētajiem lēmumiem, kā arī ņemot vērā pašreizējo pieteikumu, ir pietiekami un pārliecinoši pierādīts, ka efektīvs LED apgaismojums, kas ietver vienu vai vairākas pienācīgas efektīvu LED apgaismes ierīču kombinācijas, piemēram, tuvās gaismas galvenos lukturus, tālās gaismas galvenos lukturus, priekšējos gabarītlukturus, priekšējos miglas lukturus, aizmugurējos miglas lukturus, priekšējos virzienrāžus, aizmugurējos virzienrāžus, reģistrācijas numura zīmes un atpakaļgaitas lukturus, atbilst Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 minētajiem atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem 2014/128/ES (4), (ES) 2015/206 (5), (ES) 2016/160 (6), (ES) 2016/587 (7) un (ES) 2016/1721 (8) efektīvs LED apgaismojums jau ir apstiprināts kā inovatīva tehnoloģija, kas spēj samazināt CO2 emisijas, atsaucoties uz Eiropas Jauno braukšanas ciklu (NEDC), kas noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 692/2008 (9). Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta no minētajiem lēmumiem, kā arī ņemot vērā pašreizējo pieteikumu, ir pietiekami un pārliecinoši pierādīts, ka efektīvs LED apgaismojums, kas ietver vienu vai vairākas pienācīgas efektīvu LED apgaismes ierīču kombinācijas, piemēram, tuvās gaismas galvenos lukturus, tālās gaismas galvenos lukturus, priekšējos gabarītlukturus, priekšējos miglas lukturus, aizmugurējos miglas lukturus, priekšējos virzienrāžus, aizmugurējos virzienrāžus, reģistrācijas numura zīmes un atpakaļgaitas lukturus, atbilst Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 minētajiem atbilstības kritērijiem.

| (6) | CO2 aiztaupījumu, ko panāk, izmantojot efektīvu LED apgaismojumu, var daļēji pierādīt ar WLTP testu. Tomēr pieteikuma iesniedzēji ir iesnieguši testēšanas metodoloģiju, ar kuru, iegūstot atkārtojamus, verificējamus un salīdzināmus rezultātus, var pierādīt, ka panāktie aiztaupījumi, ņemot vērā daļējo tvērumu, ir vismaz 0,5 g CO2/km. |
| --- | --- |

(6)

CO2 aiztaupījumu, ko panāk, izmantojot efektīvu LED apgaismojumu, var daļēji pierādīt ar WLTP testu. Tomēr pieteikuma iesniedzēji ir iesnieguši testēšanas metodoloģiju, ar kuru, iegūstot atkārtojamus, verificējamus un salīdzināmus rezultātus, var pierādīt, ka panāktie aiztaupījumi, ņemot vērā daļējo tvērumu, ir vismaz 0,5 g CO2/km.

| (7) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pāreju no NEDC piemērošanas uz WLTP CO2 emisiju testu, ir lietderīgi saglabāt halogēnspuldzes kā pamattehnoloģiju, kā paredzēts Īstenošanas lēmumos 2014/128/ES, (ES) 2015/206, (ES) 2016/160, (ES) 2016/587, un (ES) 2016/1721. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pāreju no NEDC piemērošanas uz WLTP CO2 emisiju testu, ir lietderīgi saglabāt halogēnspuldzes kā pamattehnoloģiju, kā paredzēts Īstenošanas lēmumos 2014/128/ES, (ES) 2015/206, (ES) 2016/160, (ES) 2016/587, un (ES) 2016/1721.

| (8) | Ražotājiem vajadzētu būt iespējai iesniegt pieteikumu tipa apstiprinātājai iestādei par tādu CO2 aiztaupījumu sertifikāciju, ko panāk ar efektīva LED apgaismojuma izmantošanu transportlīdzekļos ar iekšdedzes motoru un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos transportlīdzekļos. Šajā nolūkā ražotājam būtu jānodrošina, ka sertifikācijas pieteikumam ir pievienots neatkarīgas verifikācijas struktūras sagatavots verifikācijas ziņojums, kas apstiprina sertificējamo CO2 aiztaupījumu līmeni un visu attiecīgo nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

(8)

Ražotājiem vajadzētu būt iespējai iesniegt pieteikumu tipa apstiprinātājai iestādei par tādu CO2 aiztaupījumu sertifikāciju, ko panāk ar efektīva LED apgaismojuma izmantošanu transportlīdzekļos ar iekšdedzes motoru un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos transportlīdzekļos. Šajā nolūkā ražotājam būtu jānodrošina, ka sertifikācijas pieteikumam ir pievienots neatkarīgas verifikācijas struktūras sagatavots verifikācijas ziņojums, kas apstiprina sertificējamo CO2 aiztaupījumu līmeni un visu attiecīgo nosacījumu izpildi.

| (9) | Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē, ka LED apgaismojums neatbilst sertifikācijas nosacījumiem, aiztaupījumu sertifikācijas pieteikums būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(9)

Ja tipa apstiprinātāja iestāde konstatē, ka LED apgaismojums neatbilst sertifikācijas nosacījumiem, aiztaupījumu sertifikācijas pieteikums būtu jānoraida.

| (10) | Lai sekmētu efektīvā LED apgaismojuma plašāku ieviešanu jaunos transportlīdzekļos, ražotājam vajadzētu būt iespējai ar vienu pieteikumu pieteikties uz vairāku efektīvu LED apgaismojumu nodrošināto CO2 aiztaupījumu sertifikāciju. Tomēr ir lietderīgi nodrošināt, ka šādas iespējas izmantošanas gadījumā tiek piemērots mehānisms, kas stimulē tikai tāda LED apgaismojuma izmantošanu, kurš ir visefektīvākais. |
| --- | --- |

(10)

Lai sekmētu efektīvā LED apgaismojuma plašāku ieviešanu jaunos transportlīdzekļos, ražotājam vajadzētu būt iespējai ar vienu pieteikumu pieteikties uz vairāku efektīvu LED apgaismojumu nodrošināto CO2 aiztaupījumu sertifikāciju. Tomēr ir lietderīgi nodrošināt, ka šādas iespējas izmantošanas gadījumā tiek piemērots mehānisms, kas stimulē tikai tāda LED apgaismojuma izmantošanu, kurš ir visefektīvākais.

| (11) | Sākot ar 2021. kalendāro gadu, saskaņā ar šo lēmumu sertificētie CO2 aiztaupījumi jāņem vērā, aprēķinot ražotāju vidējās īpatnējās CO2 emisijas. |
| --- | --- |

(11)

Sākot ar 2021. kalendāro gadu, saskaņā ar šo lēmumu sertificētie CO2 aiztaupījumi jāņem vērā, aprēķinot ražotāju vidējās īpatnējās CO2 emisijas.

| (12) | Lai noteiktu vispārējo ekoinovācijas kodu, kurš jālieto attiecīgajos tipa apstiprinājuma dokumentos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (10) I, VIII un IX pielikumu, būtu jānorāda atsevišķais kods, kas izmantojams efektīvajam LED apgaismojumam, kas paredzēts transportlīdzekļiem ar iekšdedzes motoru un ārēji neuzlādējamiem hibrīda elektrificētiem transportlīdzekļiem, |
| --- | --- |

(12)

Lai noteiktu vispārējo ekoinovācijas kodu, kurš jālieto attiecīgajos tipa apstiprinājuma dokumentos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (10) I, VIII un IX pielikumu, būtu jānorāda atsevišķais kods, kas izmantojams efektīvajam LED apgaismojumam, kas paredzēts transportlīdzekļiem ar iekšdedzes motoru un ārēji neuzlādējamiem hibrīda elektrificētiem transportlīdzekļiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Apstiprinājums

Tehnoloģiju, ko izmanto efektīvā gaismas diožu (LED) apgaismojumā, apstiprina kā inovatīvu tehnoloģiju Regulas (EK) Nr. 443/2009 12. panta nozīmē, ja šo inovatīvo tehnoloģiju izmanto ārējā apgaismojuma nodrošināšanai vieglajos pasažieru automobiļos ar iekšdedzes motoru un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos vieglajos pasažieru automobiļos.

LED

2. pants

Definīcija

Šajā lēmumā efektīvs LED apgaismojums ir tehnoloģija, kas sastāv no apgaismes moduļa, kurā gaismas avots ir gaismas diodes (LED), kuras izmanto transportlīdzekļa ārējā apgaismojuma vajadzībām un kuras patērē mazāk elektroenerģijas nekā tradicionālās halogēnspuldzes.

LED

LED

3. pants

CO2 aiztaupījumu sertifikācijas pieteikums

1.   Tādu CO2 aiztaupījumu sertifikācijai, ko iegūst no vienas vai vairākām ārējām efektīvām LED apgaismojuma ierīcēm, drīkst pieteikties jebkurš ražotājs, ja tos izmanto ar iekšdedzes motoru aprīkotu M1 kategorijas transportlīdzekļu un ārēji neuzlādējamu hibrīda elektrificētu M1 kategorijas transportlīdzekļu ārējā apgaismojuma nodrošināšanai. Efektīvais LED apgaismojums ietver vienu šādu LED apgaismes ierīci vai to kombināciju:

| a) | tuvās gaismas galvenais lukturis (ietverot adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu); |
| --- | --- |

a)

tuvās gaismas galvenais lukturis (ietverot adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu);

| b) | tālās gaismas galvenais lukturis; |
| --- | --- |

b)

tālās gaismas galvenais lukturis;

| c) | priekšējais gabarītlukturis; |
| --- | --- |

c)

priekšējais gabarītlukturis;

| d) | priekšējais miglas lukturis; |
| --- | --- |

d)

priekšējais miglas lukturis;

| e) | aizmugurējais miglas lukturis; |
| --- | --- |

e)

aizmugurējais miglas lukturis;

| f) | priekšējais virzienrāža lukturis; |
| --- | --- |

f)

priekšējais virzienrāža lukturis;

| g) | aizmugurējais virzienrāža lukturis; |
| --- | --- |

g)

aizmugurējais virzienrāža lukturis;

| h) | reģistrācijas numura zīmes lukturis; |
| --- | --- |

h)

reģistrācijas numura zīmes lukturis;

| i) | atpakaļgaitas lukturis; |
| --- | --- |

i)

atpakaļgaitas lukturis;

| j) | pagriešanās gaismas lukturis; |
| --- | --- |

j)

pagriešanās gaismas lukturis;

| k) | statisks līkumgaismas lukturis. |
| --- | --- |

k)

statisks līkumgaismas lukturis.

LED apgaismes ierīce vai LED apgaismes ierīču kombinācija, kas veido efektīvo LED apgaismojumu, nodrošina vismaz tādu CO2 samazinājumu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 725/2011 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kas pierādīts, izmantojot šā lēmuma pielikumā noteikto testēšanas metodoloģiju.

2.   Pieteikumam par viena LED apgaismojuma vai to kombinācijas aiztaupījumu sertificēšanu pievieno neatkarīgu verifikācijas ziņojumu, kas apstiprina, ka ir izpildīti 1. punktā noteiktie nosacījumi.

3.   Tipa apstiprinātāja iestāde noraida sertifikācijas pieteikumu, ja tā konstatē, ka 1. punktā noteiktie nosacījumi nav izpildīti.

4. pants

CO2 aiztaupījumu sertifikācija

1.   CO2 emisiju samazinājumu, ko panāk ar 3. panta 1. punktā minētā efektīvā LED apgaismojuma izmantošanu, nosaka, izmantojot pielikumā noteikto metodoloģiju.

2.   Ja ražotājs attiecībā uz vienu transportlīdzekļa versiju iesniedz CO2 aiztaupījumu sertifikācijas pieteikumu vairāk nekā par vienu no 3. panta 1. punktā minētajiem efektīvajiem LED apgaismojumiem, tipa apstiprinātāja iestāde nosaka, kurš no testētā efektīvā LED apgaismojuma nodrošina vismazākos CO2 aiztaupījumus, un attiecīgajā tipa apstiprinājuma dokumentācijā norāda zemāko vērtību. Šo vērtību norāda atbilstības sertifikātā saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 11. panta 2. punktu.

3.   Tipa apstiprinātāja iestāde reģistrē verifikācijas ziņojumu un testa rezultātus, uz kā pamata tika noteikti aiztaupījumi, un pēc pieprasījuma dara šo informāciju pieejamu Komisijai.

5. pants

Ekoinovācijas kods

Ja saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 11. panta 1. punktu tiek izdarīta atsauce uz šo lēmumu, tipa apstiprinājuma dokumentācijā norāda ekoinovācijas kodu Nr. 28.

Sākot ar 2021. kalendāro gadu, CO2 emisiju aiztaupījumus, ko reģistrē, atsaucoties uz minēto ekoinovācijas kodu, drīkst ņemt vērā, aprēķinot ražotāja vidējās īpatnējās emisijas.

2

6. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2019. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 725/2011 ar ko izveido procedūru inovatīvu tehnoloģiju apstiprināšanai un sertificēšanai, lai samazinātu CO2 emisijas no vieglajiem automobiļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 194, 26.7.2011., 19. lpp.).

2

2

(3)  Komisijas 2017. gada 1. jūnija Regula (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2014. gada 10. marta Īstenošanas lēmums 2014/128/ES par gaismas diožu tuvās gaismas moduļa E-Light apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 70, 11.3.2014., 30. lpp.).

4

E-Light

2

(5)  Komisijas 2015. gada 9. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/206 par Daimler AG efektīvu ārējās apgaismes ierīču ar gaismas diodēm apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 33, 10.2.2015., 52. lpp.).

5

Daimler AG

2

(6)  Komisijas 2016. gada 5. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/160 par Toyota Motor Europe efektīvu ārējās apgaismes ierīču ar gaismas diodēm apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 31, 6.2.2016., 70. lpp.).

6

Toyota Motor Europe

2

(7)  Komisijas 2016. gada 14. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2016/587 par tehnoloģijas, ko izmanto efektīvā gaismas diožu ārējā apgaismojumā, apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 101, 16.4.2016., 17. lpp.).

7

2

(8)  Komisijas 2016. gada 26. septembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1721 par efektīvu Toyota ārējās apgaismes ierīču, kurās izmantotas gaismas diodes un kuras paredzēts izmantot hibrīda elektrotransportlīdzekļos bez ārējas uzlādes, apstiprināšanu par inovatīvu tehnoloģiju vieglo automobiļu CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (OV L 259, 27.9.2016., 71. lpp.).

8

Toyota

2

(9)  Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 199, 28.7.2008., 1. lpp.).

9

Euro 5

Euro 6

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

Metodoloģija ar efektīvu LED apgaismojumu panāktu CO2 aiztaupījumu noteikšanai ar atsauci uz vispārēji harmonizēto vieglo transportlīdzekļu testa procedūru

1.   IEVADS

Lai noteiktu CO2 emisiju samazinājumu, ko var attiecināt uz efektīvu LED apgaismojumu, ko veido transportlīdzekļa ārējo LED gaismas ierīču attiecīga kombinācija, kas paredzētas izmantošanai M1 kategorijas transportlīdzekļos ar iekšdedzes motoru un ārēji neuzlādējamos hibrīda elektrificētos M1 kategorijas transportlīdzekļos, ir jānosaka:

| 1) | testa apstākļi; |
| --- | --- |

1)

testa apstākļi;

| 2) | testa aprīkojums; |
| --- | --- |

2)

testa aprīkojums;

| 3) | jaudas aiztaupījumu noteikšanas procedūra; |
| --- | --- |

3)

jaudas aiztaupījumu noteikšanas procedūra;

| 4) | CO2 aiztaupījumu noteikšanas procedūra; |
| --- | --- |

4)

CO2 aiztaupījumu noteikšanas procedūra;

| 5) | CO2 aiztaupījumu nenoteiktības noteikšanas procedūra. |
| --- | --- |

5)

CO2 aiztaupījumu nenoteiktības noteikšanas procedūra.

2.   SIMBOLI, PARAMETRI UN MĒRVIENĪBAS

Ar latīņu burtiem apzīmēti simboli

| AFS | – | adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma |
| --- | --- | --- |
| B | – | pamattehnoloģija |
| CO2 | – | oglekļa dioksīds |
| | – | CO2 aiztaupījumi (g CO2/km) |
| C | – | adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas klašu skaits |
| CF | – | pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l) |
| EI | – | ekoinovatīvs |
| HEV | – | hibrīda elektrificēts transportlīdzeklis |
| | – | CO2 korekcijas koeficients,

  kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 8. apakšpielikuma 2. papildinājumā |
| | – | T vērtību vidējā vērtība |
| m | – | komplektā ietilpstošo efektīvo LED ārējās apgaismes ierīču skaits |
| MT | – | minimālā robežvērtība (g CO2/km) |
| n | – | parauga mērījumu skaits |
| NOVC | – | bez ārējas uzlādes |
| P | – | transportlīdzekļa apgaismes ierīces jaudas patēriņš (W) |
| | – | atbilstošās i apgaismes ierīces jaudas patēriņš pamattehnoloģijas transportlīdzeklī (W) |
| | – | atbilstošā n parauga jaudas patēriņš katrai transportlīdzekļa klasei (W) |
| | – | katras transportlīdzekļa klases jaudas patēriņš (n mērījumu vidējā vērtība) (W) |
| | – | tuvās gaismas AFS jaudas patēriņš (W) |
| | – | atbilstošās ekoinovatīvās transportlīdzekļa apgaismes ierīces vidējais jaudas patēriņš (W) |
| ΔPi | – | katras efektīvās LED ārējās apgaismes ierīces jaudas aiztaupījumi (W) |
| | – | kopējo CO2 aiztaupījumu standartnovirze (g CO2/km) |
| | – | standartnovirze |
| | – | T vērtību vidējās vērtības standartnovirze |
| | – | jaudas patēriņa vidējās vērtības standartnovirze katrai transportlīdzekļu klasei (W) |
| | – | LED apgaismes ierīces jaudas patēriņa standartnovirze ekoinovatīvajā transportlīdzeklī (W) |
| | – | LED apgaismes ierīces jaudas patēriņa vidējās vērtības standartnovirze ekoinovatīvajā transportlīdzeklī (W) |
| | – | tuvās gaismas AFS vidējās jaudas standartnovirzes nenoteiktība (W) |
| T | – | mērījumu skaits, ko ražotājs veic, lai ekstrapolētu |
| t | – | braukšanas ilgums vispārēji harmonizētajā vieglo transportlīdzekļu testa ciklā (WLTC), (s), kas ir 1 800 s |
| UF | – | transportlīdzekļa apgaismes ierīces izmantojuma koeficients (–), kā noteikts 6. tabulā |
| v | – | vidējais braukšanas ātrums vispārēji harmonizētajā vieglo transportlīdzekļu testa ciklā (WLTC) (km/h) |
| VPe | – | lietderīgās jaudas patēriņš (l/kWh) |
| share
  c | – | laika procentuālā daļa katram ātruma diapazonam katrā transportlīdzekļa klasē |
| | – | ar LED apgaismes ierīces jaudas patēriņu saistīto aprēķināto CO2 aiztaupījumu jutīgums |
| | – | ar CO2 korekcijas koeficientu saistīto aprēķināto CO2 aiztaupījumu jutīgums |
| ηA | – | maiņstrāvas ģeneratora lietderība (–) |
| ηDCDC | – | līdzstrāvas–līdzstrāvas pārveidotāja lietderība (–) |

AFS

–

adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma

B

–

pamattehnoloģija

CO2

–

oglekļa dioksīds

Formula

–

CO2 aiztaupījumi (g CO2/km)

C

–

adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas klašu skaits

CF

–

pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l)

EI

–

ekoinovatīvs

HEV

–

hibrīda elektrificēts transportlīdzeklis

Formula

–

CO2 korekcijas koeficients,
  Formula
  kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 8. apakšpielikuma 2. papildinājumā

Formula

–

T vērtību vidējā vērtība
  Formula


  Formula

m

–

komplektā ietilpstošo efektīvo LED ārējās apgaismes ierīču skaits

MT

–

minimālā robežvērtība (g CO2/km)

n

–

parauga mērījumu skaits

NOVC

–

bez ārējas uzlādes

P

–

transportlīdzekļa apgaismes ierīces jaudas patēriņš (W)

Formula

–

atbilstošās i apgaismes ierīces jaudas patēriņš pamattehnoloģijas transportlīdzeklī (W)

Formula

–

atbilstošā n parauga jaudas patēriņš katrai transportlīdzekļa klasei (W)

Formula

–

katras transportlīdzekļa klases jaudas patēriņš (n mērījumu vidējā vērtība) (W)

Formula

–

tuvās gaismas AFS jaudas patēriņš (W)

Formula

–

atbilstošās ekoinovatīvās transportlīdzekļa apgaismes ierīces vidējais jaudas patēriņš (W)

ΔPi

–

katras efektīvās LED ārējās apgaismes ierīces jaudas aiztaupījumi (W)

Formula

–

kopējo CO2 aiztaupījumu standartnovirze (g CO2/km)

Formula

–

Formula


  Formula
  standartnovirze

Formula

–

Formula


  Formula
  T vērtību vidējās vērtības standartnovirze

Formula

–

jaudas patēriņa vidējās vērtības standartnovirze katrai transportlīdzekļu klasei (W)

Formula

–

LED apgaismes ierīces jaudas patēriņa standartnovirze ekoinovatīvajā transportlīdzeklī (W)

Formula

–

LED apgaismes ierīces jaudas patēriņa vidējās vērtības standartnovirze ekoinovatīvajā transportlīdzeklī (W)

Formula

–

tuvās gaismas AFS vidējās jaudas standartnovirzes nenoteiktība (W)

T

–

mērījumu skaits, ko ražotājs veic, lai ekstrapolētu
  Formula

t

–

braukšanas ilgums vispārēji harmonizētajā vieglo transportlīdzekļu testa ciklā (WLTC), (s), kas ir 1 800 s

UF

–

transportlīdzekļa apgaismes ierīces izmantojuma koeficients (–), kā noteikts 6. tabulā

v

–

vidējais braukšanas ātrums vispārēji harmonizētajā vieglo transportlīdzekļu testa ciklā (WLTC) (km/h)

VPe

–

lietderīgās jaudas patēriņš (l/kWh)

share
  c

–

laika procentuālā daļa katram ātruma diapazonam katrā transportlīdzekļa klasē

Image 1

–

ar LED apgaismes ierīces jaudas patēriņu saistīto aprēķināto CO2 aiztaupījumu jutīgums

Image 2

–

ar CO2 korekcijas koeficientu saistīto aprēķināto CO2 aiztaupījumu jutīgums

ηA

–

maiņstrāvas ģeneratora lietderība (–)

ηDCDC

–

līdzstrāvas–līdzstrāvas pārveidotāja lietderība (–)

Indeksi

Indekss (c) attiecas uz adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēmas klases numuru parauga mērījumā.

Indekss (i) attiecas uz katra transportlīdzekļa apgaismes ierīcēm.

Indekss (j) attiecas uz parauga mērījumu.

Indekss (t) attiecas uz T mērījumu katru skaitu.

3.   TESTĒŠANAS APSTĀKĻI

Testēšanas apstākļi atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 4 (1), 6 (2), 7 (3), 19 (4), 23 (5), 38 (6), 48 (7), 100 (8), 112 (9), 119 (10) un 123 (11) prasībām. Jaudas patēriņu nosaka saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 112 6.1.4. punktu un minēto noteikumu 10. pielikuma 3.2.1. un 3.2.2. punktu.

Tuvās gaismas adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēmai (AFS), kas atbilst vismaz divām no C, E, V vai W klasēm, kā noteikts ANO EEK Noteikumos Nr. 123, ja vien nav panākta vienošanās ar tehnisko dienestu, ka C klase ir reprezentatīvā/vidējā LED intensitāte izmantojumam transportlīdzeklī, jaudas mērījumus veic pie katras klases (Pc) LED intensitātes, kā noteikts ANO EEK Noteikumos Nr. 123. Ja C klase ir reprezentatīvā/vidējā intensitāte izmantojumam transportlīdzeklī, jaudas mērījumus veic tādā pašā veidā kā jebkurai citai LED ārējās apgaismes ierīcei, kas ietverta kombinācijā.

Testa iekārta

Izmanto šādu iekārtu, kā parādīts attēlā:

| — | barošanas bloku (t. i., regulējama sprieguma avotu), |
| --- | --- |

—

barošanas bloku (t. i., regulējama sprieguma avotu),

| — | divus digitālos multimetrus: vienu izmanto līdzstrāvas mērīšanai, otru – līdzstrāvas sprieguma mērīšanai. Attēlā parādīts iespējamā testēšanas aprīkojuma shēma, kur līdzstrāvas sprieguma mērītājs ir integrēts barošanas blokā. |
| --- | --- |

—

divus digitālos multimetrus: vienu izmanto līdzstrāvas mērīšanai, otru – līdzstrāvas sprieguma mērīšanai. Attēlā parādīts iespējamā testēšanas aprīkojuma shēma, kur līdzstrāvas sprieguma mērītājs ir integrēts barošanas blokā.

Testēšanas aprīkojuma shēma

Regulējama sprieguma avots

Strāvas kontroles ierīce

LED apgaismes ierīce

Jaudas aiztaupījumu mērījumi un noteikšana

Jaudas aiztaupījumu mērījumi un noteikšana

Katrai kombinācijā ietilpstošajai efektīvajai LED ārējās apgaismes ierīcei elektriskās strāvas mērījumu veic, kā parādīts attēlā, pie sprieguma 13,2 V. LED modulim(-ļiem), ko vada gaismas avota elektroniskā vadības iekārta, mērījumus veic saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja norādījumiem.

LED

LED

Ražotājs drīkst pieprasīt, lai tiktu veikti citi strāvas stipruma mērījumi pie citiem papildu spriegumiem. Šādā gadījumā ražotājs iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei verificētu dokumentāciju par nepieciešamību veikt šos citus mērījumus. Strāvas stipruma mērījumus pie katra no šiem papildu spriegumiem secīgi veic vismaz piecas reizes. Precīzas iestatītās sprieguma vērtības un izmērītās strāvas stipruma vērtības reģistrē ar precizitāti četri cipari aiz komata.

Jaudas patēriņu nosaka, iestatīto sprieguma vērtību reizinot ar izmērīto strāvas vērtību. Aprēķina vidējo jaudas patēriņu katrai efektīvajai LED ārējās apgaismes ierīcei (
  Formula
  ). Katru vērtību izsaka ar precizitāti četri cipari aiz komata. Ja LED apgaismes ierīcēm elektroenerģijas padevi nodrošina ar soļu elektromotoru vai elektronisku kontrolleri, šo patērētāju elektrisko slodzi mērījumā vērā neņem.

LED

LED

Papildu mērījumi tuvās gaismas adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēmai (AFS)

Papildu mērījumi tuvās gaismas adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēmai (AFS

1. tabula

1. tabula

Tuvās gaismas AFS klases

Tuvās gaismas AFS

| Klase | Sk. ANO EEK Noteikumu Nr. 123 1.3. punktu un 2. zemsvītras piezīmi | LED intensitāte, % | Aktivācijas režīms (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| C | Pamata tuvā gaisma (ārpus apdzīvotas vietas) | 100 % | 50 km/h < ātrums < 100 km/h
  Vai, kad nav aktivēts citas tuvās gaismas klases kūļa režīms (V, W, E) |
| V | Pilsēta | 85 % | Ātrums < 50 km/h |
| E | Automaģistrāle | 110 % | Ātrums > 100 km/h |
| W | Nelabvēlīgi apstākļi | 90 % | Vējstikla tīrītājs darbojas > 2 min. |

Klase

Sk. ANO EEK Noteikumu Nr. 123 1.3. punktu un 2. zemsvītras piezīmi

LED intensitāte, %

LED

Aktivācijas režīms (*1)

*1

C

Pamata tuvā gaisma (ārpus apdzīvotas vietas)

100 %

50 km/h < ātrums < 100 km/h

Vai, kad nav aktivēts citas tuvās gaismas klases kūļa režīms (V, W, E)

V

Pilsēta

85 %

Ātrums < 50 km/h

E

Automaģistrāle

110 %

Ātrums > 100 km/h

W

Nelabvēlīgi apstākļi

90 %

Vējstikla tīrītājs darbojas > 2 min.

Ja ir vajadzīgi jaudas mērījumi pie katras klases LED intensitātes, pēc tam, kad veikti katra Pc mērījumi, tuvās gaismas AFS jaudu (
  Formula
  ) aprēķina kā LED jaudas vidējo svērto vērtību WLTC ātruma diapazonu laikā, izmantojot šādu 1. formulu.

LED

c

AFS

LED

WLTC

1. formula

1. formula

Formula

kur:

| | ir jaudas patēriņš (n mērījumu vidējā vērtība) katrai klasei; |
| --- | --- |

Formula
  ir jaudas patēriņš (n mērījumu vidējā vērtība) katrai klasei;

| | ir WLTC laika procentuālā daļa katram ātruma diapazonam katrā klasē (WLTC ilgums kopā ir 1 800 s). |
| --- | --- |

Formula
  ir WLTC laika procentuālā daļa katram ātruma diapazonam katrā klasē (WLTC ilgums kopā ir 1 800 s).

WLTC

WLTC

2. tabula

2. tabula

| Ātruma diapazons | Laiks | WLTC_sharec (%) |
| --- | --- | --- |
| < 50 km/h | 1 058 s | 0,588 (58,8 %) |
| 50–100 km/h | 560 s | 0,311 (31,1 %) |
| > 100 km/h | 182 s | 0,101 (10,1 %) |

Ātruma diapazons

Laiks

WLTC_sharec (%)

c

< 50 km/h

1 058 s

0,588 (58,8 %)

50–100 km/h

560 s

0,311 (31,1 %)

> 100 km/h

182 s

0,101 (10,1 %)

Ja tuvās gaismas AFS ir tikai 2 klases, kas neaptver visus WLTC ātrumus (piemēram, C un V), C klases jaudas svērumā ietver arī WLTC laiku, ko neaptver 2. klase (piemēram, C klases laiks “t” = 0,588 + 0,101).

AFS

WLTC

WLTC

Iegūtos jaudas aiztaupījumus katrai efektīvajai LED ārējās apgaismes ierīcei (ΔPi) aprēķina, izmantojot 2. formulu.

LED

i

2. formula

2. formula

Formula

kur atbilstošās transportlīdzekļa pamattehnoloģijas apgaismes ierīces jaudas patēriņš ir norādīts 3. tabulā.

3. tabula

3. tabula

Dažādu transportlīdzekļa pamattehnoloģijas apgaismes ierīču jaudas patēriņš

Dažādu transportlīdzekļa pamattehnoloģijas apgaismes ierīču jaudas patēriņš

| Transportlīdzekļa apgaismes ierīce | Kopējā elektriskā jauda (PB)
  (W) |
| --- | --- |
| Tuvās gaismas galvenais lukturis | 137 |
| Tālās gaismas galvenais lukturis | 150 |
| Priekšējais gabarītlukturis | 12 |
| Reģistrācijas numura zīmes lukturis | 12 |
| Priekšējais miglas lukturis | 124 |
| Aizmugurējais miglas lukturis | 26 |
| Priekšējais virzienrāža lukturis | 13 |
| Aizmugurējais virzienrāža lukturis | 13 |
| Atpakaļgaitas lukturis | 52 |
| Pagriešanās gaismas lukturis | 44 |
| Statisks līkumgaismas lukturis | 44 |

Transportlīdzekļa apgaismes ierīce

Kopējā elektriskā jauda (PB)

B

(W)

Tuvās gaismas galvenais lukturis

137

Tālās gaismas galvenais lukturis

150

Priekšējais gabarītlukturis

12

Reģistrācijas numura zīmes lukturis

12

Priekšējais miglas lukturis

124

Aizmugurējais miglas lukturis

26

Priekšējais virzienrāža lukturis

13

Aizmugurējais virzienrāža lukturis

13

Atpakaļgaitas lukturis

52

Pagriešanās gaismas lukturis

44

Statisks līkumgaismas lukturis

44

4.   CO2 AIZTAUPĪJUMU UN STATISTISKĀS KĻŪDAS APRĒĶINS

2

4.1.   CO2 aiztaupījumu aprēķins

CO2

Apgaismes ierīču komplekta kopējos CO2 aiztaupījumus aprēķina atbilstoši konkrētajai transportlīdzekļa spēka piedziņai (tradicionāla, NOVC-HEV).

2

NOVC-HEV

4.1.1.   Tradicionāli transportlīdzekļi (tikai iekšdedzes motors)

Tradicionāli transportlīdzekļi (tikai iekšdedzes motors)

CO2 aiztaupījumus aprēķina saskaņā ar šādu 3. formulu.

2

3. formula

3. formula

Formula

kur:

v: WLTC vidējais braukšanas ātrums [km/h], kas ir 46,60 km/h;

v

WLTC

ηA
  : maiņstrāvas ģeneratora lietderība, kas ir 0,67;

ηA

VPe
  : lietderīgās jaudas patēriņš, kā norādīts 4. tabulā.

VPe

4. tabula

4. tabula

Lietderīgās jaudas patēriņš

Lietderīgās jaudas patēriņš

| Motora tips | Lietderīgās jaudas patēriņš (VPe)
  (l/kWh) |
| --- | --- |
| Benzīna motors | 0,264 |
| Benzīna motors ar turbopūti | 0,280 |
| Dīzeļmotors | 0,220 |

Motora tips

Lietderīgās jaudas patēriņš (VPe)

Pe

(l/kWh)

Benzīna motors

0,264

Benzīna motors ar turbopūti

0,280

Dīzeļmotors

0,220

CF: pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (gCO2/l), kā noteikts 5. tabulā.

CF

2

2

5. tabula

5. tabula

Degvielas pārrēķina koeficients

Degvielas pārrēķina koeficients

| Degvielas veids | Pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)
  (gCO2/l) |
| --- | --- |
| Benzīns | 2 330 |
| Dīzeļdegviela | 2 640 |

Degvielas veids

Pārrēķina koeficients (l/100 km) – (g CO2/km) (CF)

2

(gCO2/l)

2

Benzīns

2 330

Dīzeļdegviela

2 640

UFi
  : Transportlīdzekļa apgaismes ierīces izmantojuma koeficients (–), kā noteikts 6. tabulā.

UFi

6. tabula

6. tabula

Dažādu transportlīdzekļa apgaismes ierīču izmantojuma koeficients

Dažādu transportlīdzekļa apgaismes ierīču izmantojuma koeficients

| Transportlīdzekļa apgaismes ierīce | Izmantojuma koeficients (UF)
  (–) |
| --- | --- |
| Tuvās gaismas galvenais lukturis | 0,33 |
| Tālās gaismas galvenais lukturis | 0,03 |
| Priekšējais gabarītlukturis | 0,36 |
| Reģistrācijas numura zīmes lukturis | 0,36 |
| Priekšējais miglas lukturis | 0,01 |
| Aizmugurējais miglas lukturis | 0,01 |
| Priekšējais virzienrāža lukturis | 0,15 |
| Aizmugurējais virzienrāža lukturis | 0,15 |
| Atpakaļgaitas lukturis | 0,01 |
| Pagriešanās gaismas lukturis | 0,076 |
| Statisks līkumgaismas lukturis | 0,15 |

Transportlīdzekļa apgaismes ierīce

Izmantojuma koeficients (UF)

UF

(–)

Tuvās gaismas galvenais lukturis

0,33

Tālās gaismas galvenais lukturis

0,03

Priekšējais gabarītlukturis

0,36

Reģistrācijas numura zīmes lukturis

0,36

Priekšējais miglas lukturis

0,01

Aizmugurējais miglas lukturis

0,01

Priekšējais virzienrāža lukturis

0,15

Aizmugurējais virzienrāža lukturis

0,15

Atpakaļgaitas lukturis

0,01

Pagriešanās gaismas lukturis

0,076

Statisks līkumgaismas lukturis

0,15

4.1.2.   Hibrīdi transportlīdzekļi (tikai NOVC-HEV)

Hibrīdi transportlīdzekļi (tikai NOVC-HEV

CO2 aiztaupījumus aprēķina saskaņā ar šādu 4. formulu.

2

4. formula

4. formula

Formula

kur:

ηDCDC

  : līdzstrāvas–līdzstrāvas pārveidotāja lietderība;

ηDCDC

Formula

  : CO2 korekcijas koeficients
  Formula
  , kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 2. papildinājuma 2.2. punktā.

Formula

2

Līdzstrāvas–līdzstrāvas pārveidotāja lietderību (ηDCDC
  ) novērtē atbilstoši attiecīgajai transportlīdzekļa arhitektūrai, kā noteikts 7. tabulā.

ηDCDC

7. tabula

7. tabula

Dažādu transportlīdzekļa apgaismes ierīču izmantojuma koeficients

Dažādu transportlīdzekļa apgaismes ierīču izmantojuma koeficients

| # | Arhitektūra | ηDCDC |
| --- | --- | --- |
| 1 | Apgaismes ierīces pievienotas zemsprieguma akumulatoru baterijai ar paralēlo slēgumu, (apgaismes ierīces baro tieši no augstsprieguma akumulatoru baterijas caur līdzstrāvas-līdzstrāvas pārveidotāju) | 0,xx |
| 2 | Apgaismes ierīces pievienotas zemsprieguma akumulatoru baterijai ar virknes slēgumu, un zemsprieguma akumulatoru baterija pievienota augstsprieguma akumulatoru baterijai ar virknes slēgumu. | 1 |
| 3 | Augstsprieguma un zemsprieguma akumulatoru baterijām ir tieši tāds pats spriegums (12 V, 48 V,...) kādu izmanto apgaismes ierīcēm. | 1 |

#

Arhitektūra

ηDCDC

ηDCDC

1

Apgaismes ierīces pievienotas zemsprieguma akumulatoru baterijai ar paralēlo slēgumu, (apgaismes ierīces baro tieši no augstsprieguma akumulatoru baterijas caur līdzstrāvas-līdzstrāvas pārveidotāju)

0,xx

2

Apgaismes ierīces pievienotas zemsprieguma akumulatoru baterijai ar virknes slēgumu, un zemsprieguma akumulatoru baterija pievienota augstsprieguma akumulatoru baterijai ar virknes slēgumu.

1

3

Augstsprieguma un zemsprieguma akumulatoru baterijām ir tieši tāds pats spriegums (12 V, 48 V,...) kādu izmanto apgaismes ierīcēm.

1

Arhitektūrai #1 līdzstrāvas–līdzstrāvas pārveidotāja lietderība ηDCDC
  ir augstākā vērtība, ko iegūst efektivitātes testos, kurus veic elektriskās strāvas darba diapazonā. Mērījumu intervāls ir vienāds ar vai mazāks nekā 10 % no elektriskās strāvas darba diapazona.

ηDCDC

4.2.   Statistiskās kļūdas aprēķināšana

Statistiskās kļūdas aprēķināšana

Apgaismes ierīču komplekta statistisko kļūdu aprēķina atbilstoši konkrētajai transportlīdzekļa spēka piedziņai (tradicionāla, NOVC-HEV).

NOVC-HEV

4.2.1.   Tradicionāli transportlīdzekļi (tikai iekšdedzes motors)

Tradicionāli transportlīdzekļi (tikai iekšdedzes motors)

Testēšanas metodikas rezultātiem kvantificē statistisko kļūdu, kuru radījuši mērījumi. Katrai komplektā ietilpstošajai efektīvajai LED ārējās apgaismes ierīcei aprēķina standartnovirzi saskaņā ar 5. formulu.

LED

5. formula

5. formula

Formula

kur:

n: mērījumu skaits paraugā, kas ir vismaz 5.

n

Ja katras efektīvās LED ārējās apgaismes ierīces standartnovirze (
  Formula
  ) rada CO2 aiztaupījumu kļūdu (
  Formula
  ), šo kļūdu aprēķina, izmantojot 6. formulu.

LED

2

6. formula

6. formula

Image 4

4.2.2.   Hibrīdi transportlīdzekļi (tikai NOVC-HEV)

Hibrīdi transportlīdzekļi (tikai NOVC-HEV

Testēšanas metodikas rezultātiem kvantificē statistisko kļūdu, kuru radījuši mērījumi. Katrai komplektā ietilpstošajai efektīvajai LED ārējās apgaismes ierīcei aprēķina standartnovirzi saskaņā ar 7. formulu.

LED

7. formula

7. formula

Formula

kur:

n: mērījumu skaits paraugā, kas ir vismaz 5.

n

CO2 emisiju korekcijas koeficientu
  Formula
  nosaka, izmantojot ražotāja veiktu T mērījumu kopumu, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 2. papildinājuma 2.2. punktu. Katram mērījumam reģistrē elektroenerģijas bilanci testa laikā un izmērītās CO2 emisijas.

2

2

Lai novērtētu
  Formula
  statistisko kļūdu, izmanto visas T kombinācijas bez T-1 mērījumu atkārtošanas, lai ekstrapolētu T dažādas
  Formula
  (t. i.,
  Formula
  ) vērtības. Šādu ekstrapolēšanu veic saskaņā ar metodi, kas noteikta Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 2. papildinājuma 2.2. punktā.

Formula


  Formula
  standartnovirzi aprēķina saskaņā ar 8. formulu.

8. formula

8. formula

Formula

kur:

T: Ražotāja veikto mērījumu skaits
  Formula
  ekstrapolēšanai, kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 2. papildinājuma 2.2. punktā.

T

Formula

  :
  Formula
  T vērtību vidējā vērtība

Formula

Ja katras efektīvās LED ārējās apgaismes ierīces standartnovirze (
  Formula
  ) un
  Formula


  Formula
  standartnovirze izraisa CO2 aiztaupījumu kļūdu (
  Formula
  ), šo kļūdu aprēķina, izmantojot 9. formulu.

LED

2

9. formula

9. formula

Image 5

4.3.   Tuvās gaismas AFS statistiskā kļūda

Tuvās gaismas AFS

Ja ir uzstādīta tuvās gaismas AFS, 9. formulu pielāgo, lai ņemtu vērā nepieciešamos papildu mērījumus.

AFS

Nenoteiktības vērtību (
  Formula
  ), kas izmantojama tuvās gaismas AFS, aprēķina, izmantojot šādu 10. un 11. formulu.

AFS

10. formula

10. formula

Formula

11. formula

11. formula

Formula

kur:

n: mērījumu skaits paraugā, kas ir vismaz 5.

n

Formula

  : Pc n vērtību vidējā vērtība

Formula

c

5.   NOAPAĻOŠANA

Aprēķināto CO2 aiztaupījumu vērtību (
  Formula
  ) un CO2 aiztaupījuma statistisko kļūdu (
  Formula
  ) noapaļo līdz ne vairāk kā divām zīmēm aiz komata.

2

2

Katru CO2 aiztaupījumu aprēķināšanā izmantoto vērtību drīkst izmantot nenoapaļotu, vai tā jānoapaļo līdz tādam minimālajam zīmju skaitam aiz komata, ka visu noapaļoto vērtību kopējā ietekme uz aiztaupījumiem ir mazāka nekā 0,25 g CO2/km.

2

2

6.   STATISTISKAIS NOZĪMĪGUMS

Attiecībā uz tāda transportlīdzekļa katru tipu, variantu un versiju, kas aprīkots ar efektīvu LED apgaismojumu, ir jāpierāda, ka saskaņā ar 6. vai 9. formulu aprēķināto CO2 aiztaupījumu nenoteiktība nav lielāka kā starpība starp kopējiem CO2 aiztaupījumiem un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 9. panta 1. punktā noteikto minimālo aiztaupījumu robežvērtību (sk. 12. formulu).

2

2

12. formula

12. formula

Formula

kur:

| MT | : | minimālā robežvērtība (g CO2/km); |
| --- | --- | --- |
| | : | kopējais CO2 aiztaupījums (g CO2/km); |
| | : | kopējo CO2 aiztaupījumu standartnovirze (g CO2/km) |

MT

:

minimālā robežvērtība (g CO2/km);

2

Formula

:

kopējais CO2 aiztaupījums (g CO2/km);

2

2

Formula

:

kopējo CO2 aiztaupījumu standartnovirze (g CO2/km)

2

2

Ja efektīvā LED apgaismojuma kopējie CO2 emisiju aiztaupījumi, kas noteikti saskaņā ar šajā pielikumā noteikto testēšanas metodoloģiju, ir mazāki par robežvērtību, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 725/2011 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā, piemēro minētās regulas 11. panta 2. punkta otro daļu.

LED

2

---

(1)  
  OV L 4, 7.1.2012., 17. lpp.

1

(2)  
  OV L 213, 18.7.2014., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 285, 30.9.2014., 1. lpp.

3

(4)  
  OV L 250, 22.8.2014., 1. lpp.

4

(5)  
  OV L 237, 8.8.2014., 1. lpp.

5

(6)  
  OV L 148, 12.6.2010., 55. lpp.

6

(7)  
  OV L 323, 6.12.2011., 46. lpp.

7

(8)  
  OV L 302, 28.11.2018., 114. lpp.

8

(9)  
  OV L 250, 22.8.2014., 67. lpp.

9

(10)  
  OV L 89, 25.3.2014., 101. lpp.

10

(11)  
  OV L 222, 24.8.2010., 1. lpp.

11

(*1)  Aktivācijas ātrumi jāpārbauda katram transportlīdzekļa lietojumam saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 48 6. iedaļas 6.22. nodaļas 6.22.7.4.1. punktu (C klase), 6.22.7.4.2. punktu (V klase), 6.22.7.4.3. punktu (E klase), 6.22.7.4.4. punktu (W klase).

*1

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 1.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/80 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/80

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 136 – Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam [2019/1120]

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējai redakcijai – spēkā stāšanās datums: 2016. gada 20. janvāris

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | I daļa. Prasības attiecībā uz transportlīdzekļa elektrodrošību |
| --- | --- |

5.

| 6. | II daļa. Prasības atkārtoti uzlādējamai elektroenerģijas akumulēšanas sistēmai (REESS) attiecībā uz tās drošību |
| --- | --- |

6.

REESS

| 7. | Pārveidojumi un tipa apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

PIELIKUMI

| 1. | 1. daļa – Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašinājumu, vai atteikumu, vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu attiecībā uz tā elektrodrošību saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136
  2. daļa – Paziņojums par REESS tipa kā sastāvdaļas/atsevišķas tehniskās vienības2 tipa apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašinājumu, vai atteikumu, vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136 |
| --- | --- |

1.

1. daļa – Paziņojums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašinājumu, vai atteikumu, vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu attiecībā uz tā elektrodrošību saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136

2. daļa – Paziņojums par REESS tipa kā sastāvdaļas/atsevišķas tehniskās vienības2 tipa apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašinājumu, vai atteikumu, vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136

REESS

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izvietojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aizsardzība pret tiešu pieskaršanos zem sprieguma esošām daļām |
| --- | --- |

3.

| 4.A | Izolācijas pretestības mērīšanas metode transportlīdzekļa testos |
| --- | --- |

4.A

| 4.B | Izolācijas pretestības mērīšanas metode REESS kā sastāvdaļas testos |
| --- | --- |

4.B

REESS

| 5. | Izolācijas pretestības iebūvētas pārraudzības sistēmas darbības apstiprināšanas metode |
| --- | --- |

5.

| 6. | 1. daļa – Ceļu transportlīdzekļu vai sistēmu būtiskie raksturlielumi
  2. daļa – REESS būtiskie raksturlielumi
  3. daļa – Ceļu transportlīdzekļu vai sistēmu, kuru šasija savienota ar elektriskām ķēdēm, būtiskie raksturlielumi |
| --- | --- |

6.

1. daļa – Ceļu transportlīdzekļu vai sistēmu būtiskie raksturlielumi

2. daļa – REESS būtiskie raksturlielumi

REESS

3. daļa – Ceļu transportlīdzekļu vai sistēmu, kuru šasija savienota ar elektriskām ķēdēm, būtiskie raksturlielumi

| 7. | Ūdeņraža emisiju noteikšana REESS uzlādes procedūru laikā |
| --- | --- |

7.

REESS

| 8. | REESS testa procedūras |
| --- | --- |

8.

REESS

| 8.A | Vibrācijas tests |
| --- | --- |

8.A

| 8.B | Termiskā trieciena un ciklu tests |
| --- | --- |

8.B

| 8.C | Noņemamas REESS kritiena mehāniskais tests |
| --- | --- |

8.C

REESS

| 8.D | Mehānisks trieciens |
| --- | --- |

8.D

| 8.E | Ugunsizturība |
| --- | --- |

8.E

| 8.F | Ārējā aizsardzība pret īssavienojumu |
| --- | --- |

8.F

| 8.G | Aizsardzība pret virsuzlādi |
| --- | --- |

8.G

| 8.H | Aizsardzība pret pārmērīgu izlādi |
| --- | --- |

8.H

| 8.I | Aizsardzība pret pārkaršanu |
| --- | --- |

8.I

| 9.A | Iztursprieguma tests |
| --- | --- |

9.A

| 9.B | Ūdensizturības tests |
| --- | --- |

9.B

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi neietver ceļu transportlīdzekļu pēcsadursmes drošības prasības.

1.1.   I daļa. Drošības prasības attiecībā uz elektrisko spēka pārvadu L (1) kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 6 km/h, kuri aprīkoti ar vienu vai vairākiem vilces motoriem, ko darbina ar elektroenerģiju un kas nav pastāvīgi pieslēgti elektrotīklam, kā arī attiecībā uz to augstsprieguma sastāvdaļām un sistēmām, kuras ir galvaniski savienotas ar elektriskā spēka pārvada augstsprieguma kopni

1

1.2.   II daļa. Drošības prasības attiecībā uz atkārtoti uzlādējamu elektroenerģijas akumulēšanas sistēmu (REESS) L kategorijas transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 6 km/h, kuri aprīkoti ar vienu vai vairākiem vilces motoriem, ko darbina ar elektroenerģiju un kas nav pastāvīgi pieslēgti elektrotīklam

REESS

Šo noteikumu II daļa neattiecas uz REESS, kuras primāri tiek lietotas, lai iedarbinātu motoru un/vai apgaismojumam, un/vai citas transportlīdzekļa palīgsistēmas.

REESS

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas.

| 2.1. | “Braukšanas aktīvais režīms” ir transportlīdzekļa režīms, kurā spiediena pielikšana akseleratora pedālim (vai ekvivalentas vadības ierīces aktivēšana) vai bremžu sistēmas atbrīvošana liks elektriskajam spēka pārvadām pārvietot transportlīdzekli. |
| --- | --- |

2.1.

“Braukšanas aktīvais režīms” ir transportlīdzekļa režīms, kurā spiediena pielikšana akseleratora pedālim (vai ekvivalentas vadības ierīces aktivēšana) vai bremžu sistēmas atbrīvošana liks elektriskajam spēka pārvadām pārvietot transportlīdzekli.

| 2.2. | “Barjera” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvajām daļām no jebkura piekļuves virziena. |
| --- | --- |

2.2.

“Barjera” ir daļa, kas nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvajām daļām no jebkura piekļuves virziena.

| 2.3. | “Pamatizolācija” ir spriegumaktīvu daļu izolācija, kas aizsargā pret tiešu pieskaršanos bezkļūmes apstākļos. |
| --- | --- |

2.3.

“Pamatizolācija” ir spriegumaktīvu daļu izolācija, kas aizsargā pret tiešu pieskaršanos bezkļūmes apstākļos.

| 2.4. | “Elements” ir vienā korpusā esoša elektroķīmiska vienība, kurai ir viens pozitīvais un viens negatīvais elektrods, starp kuru spailēm ir potenciālu starpība. |
| --- | --- |

2.4.

“Elements” ir vienā korpusā esoša elektroķīmiska vienība, kurai ir viens pozitīvais un viens negatīvais elektrods, starp kuru spailēm ir potenciālu starpība.

| 2.5. | “Elektriskai ķēdei pieslēgta šasija” ir maiņstrāvas un līdzstrāvas elektriskās ķēdes, kas galvaniski savienotas ar elektrisko šasiju. |
| --- | --- |

2.5.

“Elektriskai ķēdei pieslēgta šasija” ir maiņstrāvas un līdzstrāvas elektriskās ķēdes, kas galvaniski savienotas ar elektrisko šasiju.

| 2.6. | “Strāvvadošs savienojums” ir savienojums ar ārēju elektroenerģijas avotu, izmantojot savienotāju, kad tiek uzlādēta REESS. |
| --- | --- |

2.6.

“Strāvvadošs savienojums” ir savienojums ar ārēju elektroenerģijas avotu, izmantojot savienotāju, kad tiek uzlādēta REESS.

REESS

| 2.7. | “Savienotājsistēma REESS uzlādei” ir elektriska ķēde, ko izmanto REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot ievadu transportlīdzeklī vai pastāvīgi piestiprinātu uzlādes kabeli. |
| --- | --- |

2.7.

“Savienotājsistēma REESS uzlādei” ir elektriska ķēde, ko izmanto REESS uzlādei no ārēja elektroenerģijas avota, ietverot ievadu transportlīdzeklī vai pastāvīgi piestiprinātu uzlādes kabeli.

REESS

REESS

| 2.8. | “n C”“C līmenis” ir definēts kā konstanta testējamās ierīces strāva, ar kādu 1/n stundās testējamo ierīci vai uzlādēt vai izlādēt starp 0 procentu un 100 procentu uzlādes stāvokli. |
| --- | --- |

2.8.

“n C”“C līmenis” ir definēts kā konstanta testējamās ierīces strāva, ar kādu 1/n stundās testējamo ierīci vai uzlādēt vai izlādēt starp 0 procentu un 100 procentu uzlādes stāvokli.

| 2.9. | “Tieša pieskaršanās” ir personas pieskaršanās spriegumaktīvām daļām. |
| --- | --- |

2.9.

“Tieša pieskaršanās” ir personas pieskaršanās spriegumaktīvām daļām.

| 2.10. | “Dubulta izolācija” ir izolācija, kas sastāv no pamatizolācijas un papildizolācijas. |
| --- | --- |

2.10.

“Dubulta izolācija” ir izolācija, kas sastāv no pamatizolācijas un papildizolācijas.

| 2.11. | “Elektriskā šasija” ir to elektriski kopā savienoto, strāvvadošo daļu kopums, kura potenciālu izmanto par atsauci. |
| --- | --- |

2.11.

“Elektriskā šasija” ir to elektriski kopā savienoto, strāvvadošo daļu kopums, kura potenciālu izmanto par atsauci.

| 2.12. | “Elektriskā ķēde” ir savienotu spriegumaktīvo daļu mezgls, kas ir konstruēts, lai normālos darbināšanas apstākļos būtu zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.12.

“Elektriskā ķēde” ir savienotu spriegumaktīvo daļu mezgls, kas ir konstruēts, lai normālos darbināšanas apstākļos būtu zem sprieguma.

| 2.13. | “Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma, kas ģenerē un nodrošina elektroenerģiju elektriskai vilcei. |
| --- | --- |

2.13.

“Elektroenerģijas pārveidošanas sistēma” ir sistēma, kas ģenerē un nodrošina elektroenerģiju elektriskai vilcei.

| 2.14. | “Elektriskais spēka pārvads” ir elektriskā ķēde, kas ietver vilces motoru(-us) un var ietvert REESS, elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu, elektroniskos pārveidotājus, saistīto vadojumu un savienotājus, un savienotājsistēmu REESS uzlādei. |
| --- | --- |

2.14.

“Elektriskais spēka pārvads” ir elektriskā ķēde, kas ietver vilces motoru(-us) un var ietvert REESS, elektroenerģijas pārveidošanas sistēmu, elektroniskos pārveidotājus, saistīto vadojumu un savienotājus, un savienotājsistēmu REESS uzlādei.

REESS

REESS

| 2.15. | “Elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj vadīt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai vilcei. |
| --- | --- |

2.15.

“Elektroniskais pārveidotājs” ir ierīce, kas spēj vadīt un/vai pārveidot elektroenerģiju elektriskajai vilcei.

| 2.16. | “Korpuss” ir daļa, kas ietver iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos no jebkura piekļuves virziena. |
| --- | --- |

2.16.

“Korpuss” ir daļa, kas ietver iekšējās vienības un nodrošina aizsardzību pret tiešu pieskaršanos no jebkura piekļuves virziena.

| 2.17. | “Atklāta strāvvadošā daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot IPXXB aizsardzību, un kura izolācijas atteices apstākļos kļūst elektriski uzlādēta. Tas ietver daļas zem pārsega, kuru var noņemt, neizmantojot instrumentus. |
| --- | --- |

2.17.

“Atklāta strāvvadošā daļa” ir strāvvadoša daļa, kurai var pieskarties, ievērojot IPXXB aizsardzību, un kura izolācijas atteices apstākļos kļūst elektriski uzlādēta. Tas ietver daļas zem pārsega, kuru var noņemt, neizmantojot instrumentus.

IPXXB

| 2.18. | “Sprādziens” ir pēkšņa enerģijas atbrīvošana, kas ir pietiekama, lai radītu spiediena viļņus un/vai šķembas, kuras testējamās ierīces apkārtnē var izraisīt strukturālus un/vai fiziskus bojājumus. |
| --- | --- |

2.18.

“Sprādziens” ir pēkšņa enerģijas atbrīvošana, kas ir pietiekama, lai radītu spiediena viļņus un/vai šķembas, kuras testējamās ierīces apkārtnē var izraisīt strukturālus un/vai fiziskus bojājumus.

| 2.19. | “Ārēja elektroenerģijas padeve” ir maiņstrāvas (AC) vai līdzstrāvas (DC) elektroenerģijas padeve no avota ārpus transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

2.19.

“Ārēja elektroenerģijas padeve” ir maiņstrāvas (AC) vai līdzstrāvas (DC) elektroenerģijas padeve no avota ārpus transportlīdzekļa.

| 2.20. | “Augstspriegums” ir elektriskās komponentes vai ķēdes klasifikācija, ja tās darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) ir > 60 V un ≤ 1 500 V (līdzstrāvai) vai > 30 V un ≤ 1 000 V (maiņstrāvai). |
| --- | --- |

2.20.

“Augstspriegums” ir elektriskās komponentes vai ķēdes klasifikācija, ja tās darba sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms) ir > 60 V un ≤ 1 500 V (līdzstrāvai) vai > 30 V un ≤ 1 000 V (maiņstrāvai).

rms

| 2.21. | “Uguns” ir liesmu izdalīšanās no testējamās ierīces. Dzirksteles un elektrisko loku neuzskata par uguni. |
| --- | --- |

2.21.

“Uguns” ir liesmu izdalīšanās no testējamās ierīces. Dzirksteles un elektrisko loku neuzskata par uguni.

| 2.22. | “Uzliesmojošs elektrolīts” ir elektrolīts, kas satur vielas, kuras klasificētas kā 3. klases “uzliesmojošs šķidrums” saskaņā ar “ANO Rekomendāciju par bīstamu kravu pārvadājumiem – Paraugnoteikumi (17. redakcija, 2011. gada jūnijs) I sējuma 2.3. nodaļu” (2). |
| --- | --- |

2.22.

“Uzliesmojošs elektrolīts” ir elektrolīts, kas satur vielas, kuras klasificētas kā 3. klases “uzliesmojošs šķidrums” saskaņā ar “ANO Rekomendāciju par bīstamu kravu pārvadājumiem – Paraugnoteikumi (17. redakcija, 2011. gada jūnijs) I sējuma 2.3. nodaļu” (2).

2

| 2.23. | “Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, ietverot savienotājsistēmu ar augstspriegumu darbināmas REESS uzlādei.
  Ja elektriskās ķēdes, kas ir galvaniski savstarpēji savienotas, ir galvaniski savienotas ar elektrisko šasiju un maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvu daļu un elektrisko šasiju vai jebkādu atklātu strāvvadošu daļu ir ≤ 30 V maiņstrāvai un ≤ 60 V līdzstrāvai, kā augstsprieguma kopni klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, kas darbojas augstspriegumā. |
| --- | --- |

2.23.

“Augstsprieguma kopne” ir elektriskā ķēde, ietverot savienotājsistēmu ar augstspriegumu darbināmas REESS uzlādei.

REESS

Ja elektriskās ķēdes, kas ir galvaniski savstarpēji savienotas, ir galvaniski savienotas ar elektrisko šasiju un maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvu daļu un elektrisko šasiju vai jebkādu atklātu strāvvadošu daļu ir ≤ 30 V maiņstrāvai un ≤ 60 V līdzstrāvai, kā augstsprieguma kopni klasificē tikai tās elektriskās ķēdes sastāvdaļas vai daļas, kas darbojas augstspriegumā.

| 2.24. | “Netieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās atklātām strāvvadošām daļām. |
| --- | --- |

2.24.

“Netieša pieskaršanās” ir personu pieskaršanās atklātām strāvvadošām daļām.

| 2.25. | “Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kas normālas lietošanas apstākļos atrodas zem sprieguma. |
| --- | --- |

2.25.

“Spriegumaktīvas daļas” ir strāvvadošas daļas, kas normālas lietošanas apstākļos atrodas zem sprieguma.

| 2.26. | “Bagāžas nodalījums” ir slēgta telpa transportlīdzeklī, kura paredzēta bagāžas novietošanai. |
| --- | --- |

2.26.

“Bagāžas nodalījums” ir slēgta telpa transportlīdzeklī, kura paredzēta bagāžas novietošanai.

| 2.27. | “Ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas apstiprinātājai iestādei atbild par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī fiziskā vai juridiskā persona ir tieši iesaistīta visos apstiprināšanas procesam pakļautā transportlīdzekļa, sistēmas vai sastāvdaļas ražošanas posmos. |
| --- | --- |

2.27.

“Ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas apstiprinātājai iestādei atbild par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī fiziskā vai juridiskā persona ir tieši iesaistīta visos apstiprināšanas procesam pakļautā transportlīdzekļa, sistēmas vai sastāvdaļas ražošanas posmos.

| 2.28. | “Iebūvēta izolācijas pretestības pārraudzības sistēma” ir ierīce, kas pārrauga izolācijas pretestību starp augstsprieguma kopnēm un elektrisko šasiju. |
| --- | --- |

2.28.

“Iebūvēta izolācijas pretestības pārraudzības sistēma” ir ierīce, kas pārrauga izolācijas pretestību starp augstsprieguma kopnēm un elektrisko šasiju.

| 2.29. | “Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija” ir šķidruma tipa akumulatoru baterija, kam nepieciešama atkārtota uzpildīšana ar ūdeni un kurā veidojas ūdeņraža gāze, kas tiek izvadīta atmosfērā. |
| --- | --- |

2.29.

“Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterija” ir šķidruma tipa akumulatoru baterija, kam nepieciešama atkārtota uzpildīšana ar ūdeni un kurā veidojas ūdeņraža gāze, kas tiek izvadīta atmosfērā.

| 2.30. | “Pasažieru nodalījums” ir telpa, kurā atrodas braucēji un kuru ierobežo vismaz 4 šādi elementi: jumts, grīda, sānu sienas, durvis, loga stikls, priekšējā un aizmugurējā starpsiena vai aizmugurējās durvis, kā arī barjeras un korpusi, kas kalpo braucēju aizsardzībai no tiešas pieskaršanās spriegumaktīvām daļām. |
| --- | --- |

2.30.

“Pasažieru nodalījums” ir telpa, kurā atrodas braucēji un kuru ierobežo vismaz 4 šādi elementi: jumts, grīda, sānu sienas, durvis, loga stikls, priekšējā un aizmugurējā starpsiena vai aizmugurējās durvis, kā arī barjeras un korpusi, kas kalpo braucēju aizsardzībai no tiešas pieskaršanās spriegumaktīvām daļām.

| 2.31. | “Aizsardzības pakāpe” ir aizsardzība, ko nodrošina barjera/korpuss attiecībā uz pieskaršanos spriegumaktīvām daļām ar testēšanas taustu, tādu kā testēšanas pirksts (IPXXB) vai testēšanas vads (IPXXD), kā definēts 3. pielikumā. |
| --- | --- |

2.31.

“Aizsardzības pakāpe” ir aizsardzība, ko nodrošina barjera/korpuss attiecībā uz pieskaršanos spriegumaktīvām daļām ar testēšanas taustu, tādu kā testēšanas pirksts (IPXXB) vai testēšanas vads (IPXXD), kā definēts 3. pielikumā.

IPXXB

IPXXD

| 2.32. | “Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju elektriskajai spēkiekārtai.

  REESS var ietvert apakšsistēmu(-as) kopā ar nepieciešamajām palīgsistēmām fiziskam atbalstam, temperatūras vadībai, elektroniskai kontrolei, kā arī korpusus. |
| --- | --- |

2.32.

“Atkārtoti uzlādējama elektroenerģijas akumulēšanas sistēma (REESS)” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kas nodrošina elektroenerģiju elektriskajai spēkiekārtai.

REESS

REESS var ietvert apakšsistēmu(-as) kopā ar nepieciešamajām palīgsistēmām fiziskam atbalstam, temperatūras vadībai, elektroniskai kontrolei, kā arī korpusus.

REESS

| 2.33. | “Pastiprināta izolācija” ir spriegumaktīvu daļu izolācija pret elektriskās strāvas triecienu, kas ekvivalenta dubultai izolācijai. Izolācija var saturēt vairākus slāņus, kurus nevar testēt atsevišķi kā papildizolāciju vai pamatizolāciju. |
| --- | --- |

2.33.

“Pastiprināta izolācija” ir spriegumaktīvu daļu izolācija pret elektriskās strāvas triecienu, kas ekvivalenta dubultai izolācijai. Izolācija var saturēt vairākus slāņus, kurus nevar testēt atsevišķi kā papildizolāciju vai pamatizolāciju.

| 2.34. | “Noņemama REESS” ir REESS, kuras konstrukcijā paredzēta iespēja transportlīdzekļa lietotājam to izņemt no transportlīdzekļa ārējai uzlādei. |
| --- | --- |

2.34.

“Noņemama REESS” ir REESS, kuras konstrukcijā paredzēta iespēja transportlīdzekļa lietotājam to izņemt no transportlīdzekļa ārējai uzlādei.

REESS

REESS

| 2.35. | “Plīsums” ir kāda notikuma radīta(-as) vai palielināta(-as) atvere(-es) jebkura funkcionāla elementa mezglā, kas ir pietiekami liela(-as), lai tajā varētu ievadīt 12 mm diametra testēšanas pirkstu (IPXXB) un pieskarties spriegumaktīvām daļām (skatīt 3. pielikumu). |
| --- | --- |

2.35.

“Plīsums” ir kāda notikuma radīta(-as) vai palielināta(-as) atvere(-es) jebkura funkcionāla elementa mezglā, kas ir pietiekami liela(-as), lai tajā varētu ievadīt 12 mm diametra testēšanas pirkstu (IPXXB) un pieskarties spriegumaktīvām daļām (skatīt 3. pielikumu).

IPXXB

| 2.36. | “Apkopes slēdzis” ir ierīce elektriskās ķēdes deaktivēšanai, veicot REESS, degvielas elementu bloka u.c. pārbaudi un apkopi. |
| --- | --- |

2.36.

“Apkopes slēdzis” ir ierīce elektriskās ķēdes deaktivēšanai, veicot REESS, degvielas elementu bloka u.c. pārbaudi un apkopi.

| 2.37. | “Uzlādes līmenis (SOC)” ir testējamajā ierīcē pieejamā elektriskā lādiņa apjoms, kas izteikts procentos no nominālās ietilpības. |
| --- | --- |

2.37.

“Uzlādes līmenis (SOC)” ir testējamajā ierīcē pieejamā elektriskā lādiņa apjoms, kas izteikts procentos no nominālās ietilpības.

SOC

| 2.38. | “Cietais izolators” ir vadojumu izolējošs pārklājums, kas nosedz un aizsargā spriegumaktīvās daļas pret tiešu pieskaršanos no jebkura piekļuves virziena; spriegumaktīvu daļu savienotāju pārsegi un laka vai krāsa izolēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

2.38.

“Cietais izolators” ir vadojumu izolējošs pārklājums, kas nosedz un aizsargā spriegumaktīvās daļas pret tiešu pieskaršanos no jebkura piekļuves virziena; spriegumaktīvu daļu savienotāju pārsegi un laka vai krāsa izolēšanas nolūkā.

| 2.39. | “Apakšsistēma” ir jebkāds funkcionāls REESS sastāvdaļu mezgls. |
| --- | --- |

2.39.

“Apakšsistēma” ir jebkāds funkcionāls REESS sastāvdaļu mezgls.

REESS

| 2.40. | “Papildizolācija” ir neatkarīga izolācija, kas pievienota papildus pamatizolācijai, lai pasargātu no elektriskās strāvas trieciena pamatizolācijas atteices gadījumā. |
| --- | --- |

2.40.

“Papildizolācija” ir neatkarīga izolācija, kas pievienota papildus pamatizolācijai, lai pasargātu no elektriskās strāvas trieciena pamatizolācijas atteices gadījumā.

| 2.41. | “Testējamā ierīce” ir vai nu REESS pilnībā vai REESS apakšsistēma, kas pakļauta šajos noteikumos noteiktajiem testiem. |
| --- | --- |

2.41.

“Testējamā ierīce” ir vai nu REESS pilnībā vai REESS apakšsistēma, kas pakļauta šajos noteikumos noteiktajiem testiem.

REESS

REESS

| 2.42. | “REESS tips” ir sistēmas, kas ievērojami neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  a) | ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- | --- |

2.42.

“REESS tips” ir sistēmas, kas ievērojami neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

REESS

a)

ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme;

| b) | tās elementu ķīmiskais sastāvs, ietilpība un fiziskie izmēri; |
| --- | --- |

b)

tās elementu ķīmiskais sastāvs, ietilpība un fiziskie izmēri;

| c) | elementu skaits, elementu pieslēguma režīms un elementu fiziskie atbalsti; |
| --- | --- |

c)

elementu skaits, elementu pieslēguma režīms un elementu fiziskie atbalsti;

| d) | korpusa konstrukcija, materiāli un fiziskie izmēri un |
| --- | --- |

d)

korpusa konstrukcija, materiāli un fiziskie izmēri un

| e) | nepieciešamās palīgierīces fiziskam atbalstam, temperatūras vadībai un elektroniskai kontrolei. |
| --- | --- |

e)

nepieciešamās palīgierīces fiziskam atbalstam, temperatūras vadībai un elektroniskai kontrolei.

| 2.43. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  a) | elektriskā spēka pārvada un galvaniski savienotās augstsprieguma kopnes uzstādīšana; |
| --- | --- | --- |

2.43.

“Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

a)

elektriskā spēka pārvada un galvaniski savienotās augstsprieguma kopnes uzstādīšana;

| b) | elektriskā spēka pārvada un galvaniski savienotu augstsprieguma kopnes sastāvdaļu raksturs un tips. |
| --- | --- |

b)

elektriskā spēka pārvada un galvaniski savienotu augstsprieguma kopnes sastāvdaļu raksturs un tips.

| 2.44. | “Izturspriegums” ir spriegums, ko pievada paraugam noteiktajos testēšanas apstākļos, kas neizraisa apmierinoša parauga caursiti un/vai izlādi pa izolatora virsmu. |
| --- | --- |

2.44.

“Izturspriegums” ir spriegums, ko pievada paraugam noteiktajos testēšanas apstākļos, kas neizraisa apmierinoša parauga caursiti un/vai izlādi pa izolatora virsmu.

| 2.45. | “Darba spriegums” ir ražotāja norādītā lielākā elektriskās ķēdes sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kāda var rasties starp jebkādām strāvvadošām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai normālos darbības apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi. |
| --- | --- |

2.45.

“Darba spriegums” ir ražotāja norādītā lielākā elektriskās ķēdes sprieguma vidējā kvadrātiskā vērtība (rms), kāda var rasties starp jebkādām strāvvadošām daļām pārtrauktas ķēdes apstākļos vai normālos darbības apstākļos. Ja elektriskā ķēde ir sadalīta ar galvanisku izolāciju, darba spriegumu nosaka attiecīgi katrai ķēdes daļai atsevišķi.

rms

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   I daļa. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz elektrodrošību, ietverot augstsprieguma sistēmu.

3.1.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.1.2.   Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas papildu ziņas:

| 3.1.2.1. | transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz elektrisko spēka pārvadu un galvaniski pievienoto augstsprieguma kopni; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz elektrisko spēka pārvadu un galvaniski pievienoto augstsprieguma kopni;

| 3.1.2.2. | attiecībā uz transportlīdzekļiem ar REESS – papildu pierādījumus tam, ka REESS atbilst šo noteikumu 6. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

attiecībā uz transportlīdzekļiem ar REESS – papildu pierādījumus tam, ka REESS atbilst šo noteikumu 6. punkta prasībām.

REESS

REESS

3.1.3.   Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugu iesniedz par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam un, ja attiecināms, pēc ražotāja ieskatiem un ar tehniskā dienesta piekrišanu vai nu papildu transportlīdzekli(-ļus), vai tās transportlīdzekļa daļas, kuras tehniskais dienests uzskata par būtiskām testā(-os), kas minēti šo noteikumu 6. punktā.

3.2.   II daļa. Atkārtoti uzlādējamas elektroenerģijas akumulēšanas sistēmas (REESS) apstiprināšana

REESS

3.2.1.   Pieteikumu REESS vai atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumam attiecībā uz REESS drošības prasībām iesniedz REESS ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

REESS

REESS

REESS

3.2.2.   Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādas papildu ziņas:

| 3.2.2.1. | detalizēts REESS vai atsevišķas tehniskās vienības tipa apraksts attiecībā uz REESS drošumu. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

detalizēts REESS vai atsevišķas tehniskās vienības tipa apraksts attiecībā uz REESS drošumu.

REESS

REESS

3.2.3.   
  REESS tipa sastāvdaļas(-u) apstiprināmo paraugu un pēc ražotāja izvēles, un ar tehniskā dienesta piekrišanu tās transportlīdzekļa daļas, kuras tehniskais dienests uzskata par būtiskām testā, iesniedz par tipa apstiprināšanas testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam.

REESS

3.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās, vai tiek veikti apmierinoši pasākumi ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais tips atbilst šo noteikumu attiecīgajās daļās noteiktajām prasībām, piešķir šī tipa apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00, šo noteikumu esošajā redakcijā) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati Nolīguma puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikumu, vai paplašinājumu vai anulēšanu, vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikuma attiecīgi 1. vai 2. daļā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

4.4.   Katram transportlīdzeklim vai REESS, vai atsevišķai tehniskajai vienībai, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kuru veido:

REESS

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3);

3

| 4.4.2. | pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.4.3. | REESS vai REESS atsevišķas tehniskās vienības apstiprinājuma gadījumā burtam “R” seko simbols “ES”. |
| --- | --- |

4.4.3.

REESS vai REESS atsevišķas tehniskās vienības apstiprinājuma gadījumā burtam “R” seko simbols “ES”.

REESS

REESS

4.5.   Ja transportlīdzeklis vai REESS atbilst tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numuru un papildu simbolus no visiem tiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

REESS

4.6.   Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

4.6.1.   Transportlīdzekļa gadījumā apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

4.6.2.   
  REESS vai atsevišķas tehniskās vienības gadījumā, kura ir apstiprināta kā REESS, ražotājs apstiprinājuma marķējuma zīmi liek uz galvenā REESS elementa.

REESS

REESS

REESS

4.7.   Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojuma piemēri.

5.   I DAĻA. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻA ELEKTRODROŠĪBU

5.1.   Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecienu

Šīs elektrodrošības prasības piemēro augstsprieguma kopnēm apstākļos, kad tās nav savienotas ar ārēju augstsprieguma elektrotīklu.

5.1.1.   Aizsardzība pret tiešu pieskaršanos

Aizsardzība pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvajām daļām, kurās ir augstspriegums, ir vajadzīga arī transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar REESS tipu, kurš apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu II daļu.

REESS

Aizsardzībai pret tiešu pieskaršanos spriegumaktīvajām daļām jāatbilst 5.1.1.1. un 5.1.1.2. punktam.

Aizsardzībai (cietais izolators, barjera, korpuss utt.) jābūt tādai, lai to nevarētu atvērt, izjaukt vai noņemt, neizmantojot instrumentus.

5.1.1.1.   Pasažieru vai bagāžas nodalījumā esošo spriegumaktīvo daļu aizsardzībai nodrošina IPXXD aizsardzības pakāpi.

IPXXD

5.1.1.2.   Spriegumaktīvo daļu aizsardzība ārpus pasažieru nodalījuma vai bagāžas nodalījuma

5.1.1.2.1.   Transportlīdzekļos ar pasažieru nodalījumu nodrošina IPXXB aizsardzības pakāpi.

IPXXB

5.1.1.2.2.   Transportlīdzekļos bez pasažieru nodalījuma nodrošina IPXXD aizsardzības pakāpi.

IPXXD

5.1.1.3.   Savienotāji

Uzskata, ka savienotāji (tostarp ievads transportlīdzeklī) atbilst šai prasībai, ja:

| a) | tie atbilst 5.1.1.1. un 5.1.1.2. punktam, kad ir atvienoti bez instrumentu palīdzības; vai |
| --- | --- |

a)

tie atbilst 5.1.1.1. un 5.1.1.2. punktam, kad ir atvienoti bez instrumentu palīdzības; vai

| b) | tie atrodas zem grīdas un ir aprīkoti ar slēgmehānismu; vai |
| --- | --- |

b)

tie atrodas zem grīdas un ir aprīkoti ar slēgmehānismu; vai

| c) | tie ir aprīkoti ar slēgmehānismu, un, lai atvienotu savienotāju, ir jānoņem citas sastāvdaļas, izmantojot instrumentus; vai |
| --- | --- |

c)

tie ir aprīkoti ar slēgmehānismu, un, lai atvienotu savienotāju, ir jānoņem citas sastāvdaļas, izmantojot instrumentus; vai

| d) | spriegumam spriegumaktīvās daļās vienas sekundes laikā pēc savienotāja atvienošanas ir jābūt vienādam ar vai zemākam par 60 V līdzstrāvas gadījumā vai vienādam ar vai zemākam par 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms). |
| --- | --- |

d)

spriegumam spriegumaktīvās daļās vienas sekundes laikā pēc savienotāja atvienošanas ir jābūt vienādam ar vai zemākam par 60 V līdzstrāvas gadījumā vai vienādam ar vai zemākam par 30 V maiņstrāvas gadījumā (rms).

rms

5.1.1.4.   Apkopes slēdzis

Bez instrumentiem atveramam, izjaucamam vai noņemamam apkopes slēdzim ir pieļaujama IPXXB aizsardzības pakāpe, ja to atver, izjauc vai noņem bez instrumentiem.

IPXXB

5.1.1.5.   Marķējums

5.1.1.5.1.   Gadījumā, ja REESS ir iespējams augstspriegums, uz REESS vai tās tuvumā ir jābūt redzamam attēlā dotajam simbolam. Simbola fons ir dzeltens, malas un bulta ir melna.

REESS

REESS

Augstsprieguma iekārtas marķējums

Augstsprieguma iekārtas marķējums

5.1.1.5.2.   Šim simbolam ir jābūt redzamam arī uz korpusiem un barjerām, kuru noņemšanas gadījumā ir piekļuve augstsprieguma ķēžu spriegumaktīvām daļām. Šis noteikums ir neobligāts attiecībā uz visiem augstsprieguma kopņu savienotājiem. Šo noteikumu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | ja barjerām vai korpusiem nevar fiziski piekļūt, tos nevar atvērt vai noņemt; ja vien, izmantojot instrumentus, netiek noņemtas citas transportlīdzekļa daļas; |
| --- | --- |

a)

ja barjerām vai korpusiem nevar fiziski piekļūt, tos nevar atvērt vai noņemt; ja vien, izmantojot instrumentus, netiek noņemtas citas transportlīdzekļa daļas;

| b) | ja barjeras vai korpusi atrodas zem transportlīdzekļa grīdas. |
| --- | --- |

b)

ja barjeras vai korpusi atrodas zem transportlīdzekļa grīdas.

5.1.1.5.3.   Augstsprieguma kopņu kabeļus, kas neatrodas korpusos, identificē ar oranžas krāsas ārējo pārklājumu.

5.1.2.   Aizsardzība pret netiešu saskari

Aizsardzība pret netiešu saskari ir vajadzīga arī transportlīdzekļos ar spriegumaktīvām daļām, kurās ir augstspriegums, kuri ir aprīkoti ar jebkādu REESS tipu, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu II daļu.

REESS

5.1.2.1.   Aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecienu netiešas saskares gadījumā atklātās strāvvadošās daļas, tādas kā strāvu vadoša barjera vai korpuss, galvaniski un droši savieno ar elektrisko šasiju, izmantojot elektrisko vadu vai zemējuma kabeli, vai ar metināšanas vai skrūvju palīdzību utt., lai nerastos bīstama potenciālu starpība.

5.1.2.2.   Pretestībai starp visām atklātajām strāvvadošajām daļām un elektrisko šasiju ir jābūt mazākai par 0,1 Ω, strāvas stiprumam esot vismaz 0,2 ampēri.

Šī prasība ir izpildīta, ja galvaniskais savienojums izveidots ar metinājumu.

5.1.2.3.   Mehāniskajos transportlīdzekļos, kurus paredzēts savienot ar iezemētu ārējo elektrotīklu, izmantojot strāvvadošu savienojumu, uzstāda ierīci, ar kuras palīdzību nodrošina elektriskās šasijas galvanisku savienojumu ar zemi.

Šai ierīcei jānodrošina savienojums ar zemi, pirms transportlīdzeklim pievada spriegumu no ārpuses, un jāsaglabā šis savienojums, līdz transportlīdzeklim spriegums no ārpuses vairs netiek pievadīts.

Atbilstību šai prasībai pierāda vai nu izmantojot transportlīdzekļa ražotāja norādītu savienotāju, vai veicot analīzi.

5.1.2.4.   Prasību, kas noteikta 5.1.2.3. punktā, nepiemēro transportlīdzekļiem, kas atbilst a) vai b) apakšpunkta prasībām:

| a) | transportlīdzekļa REESS var uzlādēt no ārēja elektrotīkla, tikai izmantojot ārēju lādētāju ar dubultas izolācijas vai pastiprinātas izolācijas struktūru starp ieeju un izeju.
  Iepriekš minētās izolācijas struktūras veiktspējai jāatbilst 5.1.2.4.1. un 5.1.2.4.3. punkta prasībām un jābūt norādītām tās dokumentācijā; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa REESS var uzlādēt no ārēja elektrotīkla, tikai izmantojot ārēju lādētāju ar dubultas izolācijas vai pastiprinātas izolācijas struktūru starp ieeju un izeju.

REESS

Iepriekš minētās izolācijas struktūras veiktspējai jāatbilst 5.1.2.4.1. un 5.1.2.4.3. punkta prasībām un jābūt norādītām tās dokumentācijā;

| b) | iebūvētajam lādētājam jābūt ar dubultas vai pastiprinātas izolācijas struktūru starp ieeju un transportlīdzekļa atklātajām strāvvadošajām daļām / elektrisko šasiju.
  Iepriekš minētās izolācijas struktūras veiktspējai jāatbilst 5.1.2.4.1., 5.1.2.4.2. un 5.1.2.4.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

b)

iebūvētajam lādētājam jābūt ar dubultas vai pastiprinātas izolācijas struktūru starp ieeju un transportlīdzekļa atklātajām strāvvadošajām daļām / elektrisko šasiju.

Iepriekš minētās izolācijas struktūras veiktspējai jāatbilst 5.1.2.4.1., 5.1.2.4.2. un 5.1.2.4.3. punkta prasībām.

Ja ir uzstādītas abas sistēmas, jāizpilda a) un b) apakšpunkta prasības.

5.1.2.4.1.   Izturspriegums

5.1.2.4.1.1.   Transportlīdzekļiem ar iebūvētu lādētāju testu veic saskaņā ar šo noteikumu 9.A pielikumu.

5.1.2.4.1.2.   Pieņemšanas kritēriji

Izolācijas pretestībai jābūt vienādai ar vai lielākai par 7 MΩ, kad pievadīta 500 V līdzstrāva starp visām ieejām, savienotām kopā, un transportlīdzekļa atklātām strāvvadošām daļām / elektrisko šasiju.

5.1.2.4.2.   Aizsardzība pret ūdens iekļūšanu

5.1.2.4.2.1.   Šo testu veic saskaņā ar šo noteikumu 9.B pielikumu.

5.1.2.4.2.2.   Pieņemšanas kritēriji

Izolācijas pretestībai jābūt vienādai ar vai lielākai par 7 MΩ, kad pievadīta 500 V līdzstrāva.

5.1.2.4.3.   Lietošanas instrukcijas

Nodrošina un iekļauj rokasgrāmatā pienācīgas instrukcijas uzlādei (4).

4

5.1.3.   Izolācijas pretestība

Šis punkts neattiecas uz šasijai pievienotām elektriskajām ķēdēm, ja maksimālais spriegums starp jebkuru spriegumaktīvo daļu un elektrisko šasiju vai jebkādu atklātu strāvvadošu daļu nepārsniedz 30 V (maiņstrāva, rms) vai 60 V (līdzstrāva).

rms

5.1.3.1.   No atsevišķas līdzstrāvas vai maiņstrāvas kopnes sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas un līdzstrāvas kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestības vērtībai starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju ir jābūt vismaz 100 Ω/V darba sprieguma līdzstrāvas kopnēm un vismaz 500 Ω/V darba sprieguma maiņstrāvas kopnēm.

Mērījumus veic saskaņā ar 4.A pielikumu “Izolācijas pretestības mērīšanas metode transportlīdzekļa testos”.

5.1.3.2.   No kombinētām līdzstrāvas un maiņstrāvas kopnēm sastāvošs elektriskais spēka pārvads

Ja maiņstrāvas un līdzstrāvas kopnes ir galvaniski savienotas, izolācijas pretestības vērtībai starp jebkuru augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju ir jābūt vismaz 500 Ω/V darba sprieguma.

Tomēr, ja visas maiņstrāvas augstsprieguma kopnes ir aizsargātas, izmantojot vienu no diviem turpmāk minētajiem paņēmieniem, izolācijas pretestības vērtībai starp jebkuru augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju ir jābūt vismaz 100 Ω/V darba sprieguma:

| a) | dubulti vai vairāk slāņu cietie izolatori, barjeras vai korpusi, kas katrs atbilst 5.1.1. punkta prasībām, piemēram vadu saišķis; |
| --- | --- |

a)

dubulti vai vairāk slāņu cietie izolatori, barjeras vai korpusi, kas katrs atbilst 5.1.1. punkta prasībām, piemēram vadu saišķis;

| b) | mehāniski izturīgi aizsargelementi ar pietiekamu ilgizturību transportlīdzekļa darbmūžā, tādi kā elektromotoru korpusi, elektronisko pārveidotāju korpusi vai savienotāji. |
| --- | --- |

b)

mehāniski izturīgi aizsargelementi ar pietiekamu ilgizturību transportlīdzekļa darbmūžā, tādi kā elektromotoru korpusi, elektronisko pārveidotāju korpusi vai savienotāji.

Izolācijas pretestību starp augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju var pierādīt, izmantojot aprēķinus, mērījumu vai abu paņēmienu kombināciju.

Mērījumus veic saskaņā ar 4.A pielikumu “Izolācijas pretestības mērīšanas metode transportlīdzekļa testos”.

5.1.3.3.   Degvielas elementa transportlīdzekļi

Ja izolācijas pretestības minimālo prasību nevar ievērot laika gaitā, aizsardzību nodrošina ar kādu no šādiem līdzekļiem:

| a) | dubulti vai vairāk slāņu cietie izolatori, barjeras vai korpusi, kas katrs atbilst 5.1.1. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

dubulti vai vairāk slāņu cietie izolatori, barjeras vai korpusi, kas katrs atbilst 5.1.1. punkta prasībām;

| b) | iebūvēta izolācijas pretestības pārraudzības sistēma kopā ar brīdinājumu vadītājam, ja izolācijas pretestība kļūst mazāka par minimālo prasīto vērtību. Nav obligāti jāpārrauga izolācijas pretestība starp REESS uzlādes savienotājsistēmas augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju, tādēļ ka uzlādes savienotājsistēma ir zem sprieguma tikai REESS uzlādes laikā. Izolācijas pretestības iebūvētās pārraudzības sistēmas darbību apstiprina, kā aprakstīts 5. pielikumā. |
| --- | --- |

b)

iebūvēta izolācijas pretestības pārraudzības sistēma kopā ar brīdinājumu vadītājam, ja izolācijas pretestība kļūst mazāka par minimālo prasīto vērtību. Nav obligāti jāpārrauga izolācijas pretestība starp REESS uzlādes savienotājsistēmas augstsprieguma kopni un elektrisko šasiju, tādēļ ka uzlādes savienotājsistēma ir zem sprieguma tikai REESS uzlādes laikā. Izolācijas pretestības iebūvētās pārraudzības sistēmas darbību apstiprina, kā aprakstīts 5. pielikumā.

REESS

REESS

5.1.3.4.   Prasības REESS uzlādei izmantojamas savienotājsistēmas izolācijas pretestībai

REESS

Savienotājsistēmas (ko izmanto REESS uzlādei un kas paredzēta strāvvadošai savienošanai ar iezemētu ārējo maiņstrāvas elektrotīklu) izolācijas pretestībai jābūt vismaz 1 MΩ, kad lādētāja savienotājs ir atvienots. Mērījumu laikā REESS drīkst atvienot.

REESS

REESS

5.2.   REESS

5.2.1.   Transportlīdzeklim ar REESS jāizpilda vai nu 5.2.1.1. punkta, vai 5.2.1.2. punkta prasība.

REESS

5.2.1.1.   
  REESS, kuras tips ir apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu II daļu, uzstādīšanai jāatbilst REESS ražotāja instrukcijām un aprakstam, kas dots šo noteikumu 6. pielikuma 2. daļā.

REESS

REESS

5.2.1.2.   
  REESS jāatbilst attiecīgajām šo noteikumu 6. punkta prasībām.

REESS

5.2.2.   Gāzes uzkrāšanās

Telpas vaļēja tipa vilces akumulatoru baterijām, no kurām var izdalīties ūdeņraža gāze, aprīko ar ventilācijas ventilatoru, ventilācijas kanālu vai jebkādu citu piemērotu līdzekli, lai novērstu ūdeņraža gāzes uzkrāšanos.

5.2.3.   Aizsardzība pret elektrolīta noplūdēm

Transportlīdzekļos jānodrošina, ka no REESS un tās sastāvdaļām noplūdis elektrolīts normālos ekspluatācijas apstākļos un/vai darbības laikā nenonāk līdz vadītājam, braucējam vai pasažierim vai personai transportlīdzekļa tuvumā.

REESS

Nedrīkst notikt elektrolīta noplūde, kad REESS atrodas apgāztā stāvoklī.

REESS

5.2.4.   Nejauša vai netīša atdalīšanās

REESS un tās sastāvdaļas transportlīdzeklī uzstāda tā, lai izvairītos no REESS nejaušas vai netīšas atdalīšanās.

REESS

REESS

REESS nedrīkst atdalīties, transportlīdzekli sasverot.

REESS

REESS sastāvdaļas nedrīkst atdalīties, kad REESS ir apgāzta.

REESS

REESS

5.3.   Funkcionālā drošība

Kad transportlīdzeklim kļūst iespējams “braukšanas aktīvais režīms” vadītājam jātiek dotam vismaz īslaicīgam signālam.

Tomēr šo noteikumu nepiemēro apstākļos, kad transportlīdzekli tieši vai netieši ar dzinējspēku nodrošina iekšdedzes motors.

Atstājot transportlīdzekli, vadītājs ar signāla palīdzību (piem., ar optisku vai skaņas signālu) jāinformē, ja transportlīdzeklis joprojām atrodas braukšanas aktīvajā režīmā.

Ja lietotājs var ārēji uzlādēt iebūvētu REESS, nedrīkst būt iespējama transportlīdzekļa spēkiekārtas izraisīta kustība, kamēr ārējais elektrotīkls ir fiziski savienots ar ievadu transportlīdzeklī.

REESS

Iepriekš minēto prasību nepiemēro transportlīdzekļiem ar pastāvīgi pievienotu uzlādes kabeli, ja transportlīdzekļa uzlādes kabelis liedz izmantot transportlīdzekli (piem., nevar atlocīt sēdekli, kabeļa izvietojums neļauj braucējam iesēsties vai iekāpt transportlīdzeklī). Šīs prasības izpildi apliecina, izmantojot transportlīdzekļa ražotāja norādīto savienotāju. Vadītājam jābūt norādītam braukšanas virziena vadības ierīces stāvoklim.

5.3.1.   Funkcionālās drošības papildu prasības

5.3.1.1.   Vadītājam, uzsākot kustību, jāveic vismaz divas apzinātas un atšķirīgas darbības, lai izvēlētos braukšanas aktīvo režīmu.

5.3.1.2.   Jābūt vajadzīgai tikai vienai darbībai, lai deaktivētu braukšanas aktīvo režīmu.

5.3.1.3.   Jaudas pagaidu samazinājuma (t.i., ko neizraisa atteice) un/vai REESS uzlādes stāvokļa (SOC) indikācija

REESS

SOC

5.3.1.3.1.   Transportlīdzeklī jābūt funkcijai/ierīcei, kas norāda vadītājam/braucējam, ka jauda ir automātiski samazināta zem noteikta līmeņa (piem., izejas kontrollera aktivizācijas dēļ, lai aizsargātu REESS vai spēkiekārtas sistēmu) vai zema SOC dēļ.

REESS

SOC

5.3.1.3.2.   Apstākļus, kādos jādod šādas norādes, nosaka ražotājs.

Jaudas samazinājuma un indikācijas stratēģijas īss apraksts tiks iekļauts 6. pielikumā.

5.3.1.4.   Kustība atpakaļgaitā

Nedrīkst būt iespēja iedarbināt transportlīdzekļa atpakaļgaitas vadības funkciju, kamēr transportlīdzeklis pārvietojas uz priekšu.

5.4.   Ūdeņraža emisiju noteikšana

5.4.1.   Šo testu veic visiem transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar vaļēja tipa vilces akumulatoru baterijām. Ja REESS ir apstiprināta saskaņā ar šo noteikumu II daļu un uzstādīta saskaņā ar 5.2.1.1. punktu, šo testu transportlīdzekļa apstiprināšanas procesā drīkst izlaist.

REESS

5.4.2.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumā aprakstīto metodi. Ūdeņraža paraugu ņemšanu veic saskaņā ar noteiktajām metodēm. Var apstiprināt citas analīzes metodes, ja ir pierādīts, ka tās sniedz ekvivalentus rezultātus.

5.4.3.   Normālas uzlādes procedūras laikā 7. pielikumā minētajos apstākļos ūdeņraža emisijām 5 stundu laikā jābūt mazākām nekā 125 g vai laikā t2 (h) mazākām nekā 25 × t2 g.

2

2

5.4.4.   Notiekot uzlādei ar lādētāju, kam ir atteice (nosacījumi ir doti 7. pielikumā), ūdeņraža emisijām jābūt mazākām nekā 42 g. Lādētājam jāierobežo šāda atteice līdz maksimums 30 minūtēm.

5.4.5.   Visām darbībām saistībā ar REESS uzlādi jābūt automātiski vadītām, tostarp uzlādes apturēšanai.

REESS

5.4.6.   Nedrīkst būt iespējama uzlādes fāzu manuāla vadība.

5.4.7.   Normālas darbības savienošanai ar elektrotīklu un atvienošanai no tā vai energopadeves traucējumi nedrīkst ietekmēt uzlādes fāžu vadības sistēmu.

5.4.8.   Nozīmīgām uzlādes atteicēm jābūt pastāvīgi norādītām. Nozīmīga atteice ir atteice, kas var izraisīt lādētāja darbības traucējumu turpmākas uzlādes laikā.

5.4.9.   Ražotājam īpašnieka rokasgrāmatā jānorāda transportlīdzekļa atbilstība šīm prasībām.

5.4.10.   Transportlīdzekļa tipam piešķirto apstiprinājumu attiecībā uz ūdeņraža emisijām var paplašināt attiecībā uz tās pašas saimes atšķirīgiem transportlīdzekļa tipiem saskaņā ar 7. pielikuma 2. papildinājumā doto saimes definīciju.

6.   II DAĻA. PRASĪBAS ATKĀRTOTI UZLĀDĒJAMAI ELEKTROENERĢIJAS AKUMULĒŠANAS SISTĒMAI (REESS) ATTIECĪBĀ UZ TĀS DROŠĪBU

REESS

6.1.   Vispārīgi

Piemēro šo noteikumu 8. pielikumā noteiktās procedūras.

6.2.   Vibrācija

6.2.1.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.A pielikumu.

6.2.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.2.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.2.2.2.   Augstsprieguma REESS izolācijas pretestība, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu, nedrīkst būt mazāka kā 100 Ω/voltu.

REESS

6.3.   Termiskais trieciens un cikliskums

6.3.1.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.B pielikumu.

6.3.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.3.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.3.2.2.   Augstsprieguma REESS izolācijas pretestība, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu, nedrīkst būt mazāka kā 100 Ω/voltu.

REESS

6.4.   Mehāniskie testi

6.4.1.   Noņemamas REESS kritiena tests

REESS

6.4.1.1.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.C pielikumu.

6.4.1.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.4.1.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.4.1.2.2.   Augstsprieguma REESS izolācijas pretestība, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu, nedrīkst būt mazāka kā 100 Ω/voltu.

REESS

6.4.2.   Mehānisks trieciens

6.4.2.1.   Šo testu piemēro transportlīdzekļiem ar centrālo un/vai sānu statni.

Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.D pielikumu.

6.4.2.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.4.2.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.4.2.2.2.   Augstsprieguma REESS gadījumā testējamās ierīces izolācijas pretestībai visai REESS kopumā jānodrošina vismaz 100 Ω/voltu, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu.

REESS

REESS

6.5.   Ugunsizturība

Šo testu piemēro tikai transportlīdzekļiem ar pasažieru nodalījumu.

Šis tests ir vajadzīgs uzliesmojošu elektrolītu saturošai REESS.

REESS

Testu veic vienam testa paraugam.

Pēc ražotāja izvēles testu drīkst veikt vai nu kā:

| a) | transportlīdzekļa testu saskaņā ar šo noteikumu 6.5.1. punktu; vai |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa testu saskaņā ar šo noteikumu 6.5.1. punktu; vai

| b) | sastāvdaļas testu saskaņā ar šo noteikumu 6.5.2. punktu. |
| --- | --- |

b)

sastāvdaļas testu saskaņā ar šo noteikumu 6.5.2. punktu.

6.5.1.   Transportlīdzekļa tests

Testu veic saskaņā ar 8.E pielikumu, ņemot vērā 8.E pielikuma 3.2.1. punktu.

Saskaņā ar šo punktu testētās REESS apstiprinājums aprobežojas ar konkrētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumiem.

REESS

6.5.2.   Sastāvdaļas tests

Testu veic saskaņā ar 8.E pielikumu, ņemot vērā 8.E pielikuma 3.2.2. punktu.

6.5.3.   Pieņemšanas kritēriji

6.5.3.1.   Testa laikā testējamā ierīce nedrīkst uzrādīt eksplozijas pazīmes.

6.6.   Ārējā aizsardzība pret īssavienojumu

6.6.1.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.F pielikumu.

6.6.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.6.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.6.2.2.   Augstsprieguma REESS izolācijas pretestība, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu, nedrīkst būt mazāka kā 100 Ω/V.

REESS

6.7.   Aizsardzība pret virsuzlādi

6.7.1.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.G pielikumu.

6.7.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.7.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.7.2.2.   Augstsprieguma REESS izolācijas pretestība, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu, nedrīkst būt mazāka kā 100 Ω/V.

REESS

6.8.   Aizsardzība pret pārmērīgu izlādi

6.8.1.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.H pielikumu.

6.8.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.8.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.8.2.2.   Augstsprieguma REESS izolācijas pretestība, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu, nedrīkst būt mazāka kā 100 Ω/V.

REESS

6.9.   Aizsardzība pret pārkaršanu

6.9.1.   Testu veic saskaņā ar šo noteikumu 8.I pielikumu.

6.9.2.   Pieņemšanas kritēriji

6.9.2.1.   Testa laikā nedrīkst būt:

| a) | elektrolīta noplūde; |
| --- | --- |

a)

elektrolīta noplūde;

| b) | plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS); |
| --- | --- |

b)

plīsums (attiecas tikai uz augstsprieguma REESS);

REESS

| c) | aizdegšanās; |
| --- | --- |

c)

aizdegšanās;

| d) | eksplozija. |
| --- | --- |

d)

eksplozija.

Elektrolīta noplūdi verificē, veicot vizuālu inspicēšanu, neizjaucot nevienu testējamās ierīces daļu.

6.9.2.2.   Augstsprieguma REESS izolācijas pretestība, ko mēra pēc testa saskaņā ar šo noteikumu 4.B pielikumu, nedrīkst būt mazāka kā 100 Ω/V.

REESS

6.10.   Emisija

Ņem vērā normālas lietošanas laikā notiekošās enerģijas pārveidošanas procesa radīto gāzu emisijas iespējamību.

6.10.1.   Vaļēja tipa vilces akumulatoru baterijām jāatbilst šo noteikumu 5.4. punkta prasībām attiecībā uz ūdeņraža emisijām.

Sistēmas ar slēgtu ķīmisko procesu (piem., litija-jonu akumulatoru baterija) uzskata par emisijas neradošām normālos ekspluatācijas apstākļos.

Slēgtu ķīmisko procesu akumulatoru baterijas ražotājs apraksta un dokumentē 6. pielikuma 2. daļā.

Citas tehnoloģijas izvērtē ražotājs un tehniskais dienests attiecībā uz iespējamajām emisijām normālos ekspluatācijas apstākļos.

6.10.2.   Pieņemšanas kritēriji

Attiecībā uz ūdeņraža emisijām skatīt šo noteikumu 5.4. punktu.

Emisijas neradošām sistēmām ar slēgtu ķīmisko procesu verifiikācija nav nepieciešama.

7.   PĀRVEIDOJUMI UN TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

7.1.   Par katru transportlīdzekļa vai REESS tipa pārveidojumu attiecībā uz šiem noteikumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa vai REESS tipu. Iestāde tad drīkst vai nu:

REESS

REESS

| 7.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā transportlīdzeklis vai REESS joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā transportlīdzeklis vai REESS joprojām atbilst prasībām, vai

REESS

| 7.1.2. | pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt jaunu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, precizējot izmaiņas, šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm paziņo saskaņā ar iepriekš 4.3. punktā noteikto procedūru.

7.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kura sagatavota šādam paplašinājumam, un par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā (1. vai 2. daļā) dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

8.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātus transportlīdzekļus vai REESS ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasības.

REESS

8.2.   Lai pārliecinātos, ka ir izpildītas 8.1. punkta prasības, veic pienācīgas ražošanas pārbaudes.

8.3.   Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

| 8.3.1. | nodrošina procedūru esību transportlīdzekļu vai REESS efektīvai kvalitātes kontrolei; |
| --- | --- |

8.3.1.

nodrošina procedūru esību transportlīdzekļu vai REESS efektīvai kvalitātes kontrolei;

REESS

| 8.3.2. | var piekļūt testēšanas iekārtām, kas nepieciešamas katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei; |
| --- | --- |

8.3.2.

var piekļūt testēšanas iekārtām, kas nepieciešamas katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei;

| 8.3.3. | nodrošina testu rezultātu reģistrāciju un pievienoto dokumentu pieejamību periodā, ko nosaka, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi; |
| --- | --- |

8.3.3.

nodrošina testu rezultātu reģistrāciju un pievienoto dokumentu pieejamību periodā, ko nosaka, vienojoties ar tipa apstiprinātāju iestādi;

| 8.3.4. | analizē katra tipa testa rezultātus, lai verificētu un nodrošinātu transportlīdzekļa vai REESS raksturlielumu konsekvenci, ievērojot pieļaujamās variācijas rūpnieciskajā ražošanā; |
| --- | --- |

8.3.4.

analizē katra tipa testa rezultātus, lai verificētu un nodrošinātu transportlīdzekļa vai REESS raksturlielumu konsekvenci, ievērojot pieļaujamās variācijas rūpnieciskajā ražošanā;

REESS

| 8.3.5. | nodrošina, lai katram transportlīdzekļa tipam vai sastāvdaļas tipam veic vismaz šo noteikumu attiecīgajā(-ās) daļā(-ās) noteiktos testus; |
| --- | --- |

8.3.5.

nodrošina, lai katram transportlīdzekļa tipam vai sastāvdaļas tipam veic vismaz šo noteikumu attiecīgajā(-ās) daļā(-ās) noteiktos testus;

| 8.3.6. | nodrošina, ka jebkura paraugu vai testējamo priekšmetu kopa, kurā redzama neatbilstība attiecīgajam testa tipam, ir pamats papildu paraugu ņemšanai un testēšanai. Veic visus nepieciešamos pasākumus attiecīgās ražošanas atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

8.3.6.

nodrošina, ka jebkura paraugu vai testējamo priekšmetu kopa, kurā redzama neatbilstība attiecīgajam testa tipam, ir pamats papildu paraugu ņemšanai un testēšanai. Veic visus nepieciešamos pasākumus attiecīgās ražošanas atbilstības atjaunošanai.

8.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrā ražotnē.

8.4.1.   Katrā inspicēšanā inspektoram, kas to veic, uzrāda testu reģistrus un ražošanas reģistrus.

8.4.2.   Paraugus testēšanai ražotāja laboratorijā inspektors drīkst ņemt pēc izvēles. Paraugu minimālo skaitu drīkst noteikt pēc paša ražotāja pārbaužu rezultātiem.

8.4.3.   Ja kvalitātes līmenis šķiet neapmierinošs vai ja šķiet nepieciešams verificēt atbilstīgi 8.4.2. punktam veikto testu derīgumu, inspektors izvēlas paraugus nosūtīšanai tipa apstiprināšanas testus veikušajam tehniskajam dienestam.

8.4.4.   Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst veikt jebkuru šajos noteikumos noteikto testu.

8.4.5.   Tipa apstiprinātājas iestādes veikto inspicēšanu normāls biežums ir viena reize gadā. Ja šo apmeklējumu laikā konstatē neapmierinošus rezultātus, tad tipa apstiprinātājai iestādei jānodrošina, lai pēc iespējas ātri tiktu veikti visi nepieciešamie pasākumi ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa/REESS tipu, drīkst anulēt, ja netiek ievērotas 8. punktā noteiktās prasības vai ja transportlīdzeklis/REESS vai to sastāvdaļas neiztur 8.3.5. punktā noteiktos testus.

REESS

REESS

9.2.   Ja šos noteikumus piemērojošā Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties paziņo par to pārējām šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā (1. vai 2. daļā) dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa/REESS tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Minētā iestāde, saņēmusi attiecīgo paziņojumu, informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā (1. vai 2. daļā) dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

REESS

11.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev17/17files_e.html

2

(3)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

3

(4)  Rokasgrāmatas satura piemērs: “Ja uzlādes laikā jūsu transportlīdzeklis vai lādētājs nonāk ūdenī, jums nevajadzētu pieskarties ne transportlīdzeklim, ne lādētājam elektriskās strāvas trieciena bīstamības dēļ. Kā arī neizmantojiet ne akumulatoru bateriju, ne transportlīdzekli un lūdziet jūsu izplatītājam veikt (atbilstošus) pasākumus.”

4

---

1. PIELIKUMS

1. DAĻA

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: Iestādes nosaukums:

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājums anulēšanu,

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā elektrodrošību saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

2. Transportlīdzekļa tips:

3. Transportlīdzekļa kategorija:

4. Ražotāja nosaukums un adrese:

5. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms:

6. Transportlīdzekļa apraksts:

6.1. REESS tips:

6.1.1. REESS apstiprinājuma numurs vai REESS tips (2)

6.2. Darba spriegums:

6.3. Spēkiekārtas sistēma (piem., hibrīda, elektriska):

7. Transportlīdzeklis nodots apstiprināšanai (datums):

8. Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

9. Šā dienesta izdotā ziņojuma datums:

10. Šā dienesta izdotā ziņojuma numurs:

11. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta:

12. Apstiprinājuma paplašinājuma iemesls(-i) (ja attiecināms) (2):

13. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2):

14. Vieta:

15. Datums:

16. Paraksts:

17. Dokumentus, kas ir iesniegti kopā ar apstiprinājuma vai paplašinājuma pieprasījumu, ir iespējams saņemt pēc pieprasījuma.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi, paplašinājusi, atteikusi vai anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

2. DAĻA

Paziņojums

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: Iestādes nosaukums:

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājums anulēšanu,

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

REESS tipam kā sastāvdaļai/atsevišķai tehniskai vienībai (2) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. REESS tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

2. REESS tips:

3. Ražotāja nosaukums un adrese:

4. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms:

5. REESS apraksts:

6. REESS piemērojamie uzstādīšanas ierobežojumi:

7. REESS iesniegta apstiprināšanai (datums):

8. Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

9. Šā dienesta izdotā ziņojuma datums:

10. Šā dienesta izdotā ziņojuma numurs:

11. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta:

12. Apstiprinājuma paplašinājuma iemesls(-i) (ja attiecināms) (2):

13. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2):

14. Vieta:

15. Datums:

16. Paraksts:

17. Dokumentus, kas ir iesniegti kopā ar apstiprinājuma vai paplašinājuma pieprasījumu, ir iespējams saņemt pēc pieprasījuma.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprinājuma prasības skatīt noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMJU IZVIETOJUMS

A PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4.2. punktu)

1. attēls

Image 9

Transportlīdzeklim uzliktā apstiprinājuma marķējuma zīme, kāda redzama 1. attēlā, rāda, ka dotais ceļu transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136 ar apstiprinājuma numuru 002492. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 136 prasībām to sākotnējā redakcijā.

2. attēls

Image 10

REESS uzliktā apstiprinājuma marķējuma zīme, kāda redzama 2. attēlā, rāda, ka dotais REESS tips (“
  ES
  ”) ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136 un ar apstiprinājuma numuru 002492. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 136 prasībām to sākotnējā redakcijā.

B PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4.5. punktu).

Image 11

Iepriekš norādītā apstiprinājuma marķējuma zīme, kas uzlikta transportlīdzeklim, rāda, ka dotais ceļu transportlīdzeklis ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 136 un Nr. 78 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas laikā Noteikumi Nr. 136 bija sākotnējā redakcijā un Noteikumi Nr. 78 bija grozīti ar 03. sērijas grozījumiem.

---

(1)  Pēdējais numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

AIZSARDZĪBA PRET TIEŠU PIESKARŠANOS ZEM SPRIEGUMA ESOŠĀM DAĻĀM

1.   PIEKĻUVES TAUSTI

Piekļuves tausti personu aizsardzības pret piekļuvi spriegumaktīvām daļām verificēšanai ir norādīti tabulā.

2.   TESTA APSTĀKĻI

Piekļuves taustu virza jebkādā korpusa atverē ar tabulā norādīto spēku. Ja tas daļēji vai pilnīgi iekļūst atverē, to novieto jebkādā iespējamā stāvoklī, bet atdures virsma nekādā gadījumā nedrīkst pilnībā izkļūt cauri atverei.

Iekšējas barjeras uzskata par daļu no korpusa.

Ja nepieciešams, starp taustu un barjerā vai korpusā esošajām spriegumaktīvajām daļām pievieno barošanas zemspriegumu (ne mazāk par 40 V un ne vairāk par 50 V) ar virknē pieslēgtu piemērotu spuldzi,.

Signālķēdes metodi būtu jāpiemēro arī augstsprieguma iekārtu spriegumaktīvām kustīgajām daļām.

Iekšējās kustīgās daļas drīkst kustināt lēni, kur tas iespējams.

3.   PIEŅEMŠANAS NOSACĪJUMI

Piekļuves tausts nedrīkst skart spriegumaktīvas daļas.

Ja šīs prasības izpildi verificē ar signālķēdi starp taustu un spriegumaktīvajām daļām, spuldze nedrīkst iedegties.

IPXXB testa gadījumā posmainais testēšanas pirksts drīkst iekļūt 80 mm dziļumā, bet atdures virsma (diametrs 50 mm × 20 mm) nedrīkst iekļūt atverē. Uzsākot no taisnas pozīcijas, abus testēšanas pirksta posmus vienu pēc otra loka leņķī līdz 90 grādiem attiecībā pret pirksta blakus esošā posma asi un izvieto visos iespējamajos stāvokļos.

IPXXD testa gadījumā piekļuves tausts drīkst iekļūt pilnā garumā, bet atdures virsma nedrīkst iekļūt atverē.

Personu aizsardzības pret piekļuvi bīstamām daļām testu piekļuves tausti

Image 12

Posmains testa pirksts

Image 13

Materiāls: metāls, ja nav norādīts citādi

Lineārie izmēri milimetros

Pielaides izmēriem, kuriem nav konkrētu pielaižu:

| a) | leņķiem: 0/– 10°; |
| --- | --- |

a)

leņķiem: 0/– 10°;

| b) | lineāriem izmēriem: līdz 25 mm: 0/– 0,05 mm virs 25 mm: ± 0,2 mm |
| --- | --- |

b)

lineāriem izmēriem: līdz 25 mm: 0/– 0,05 mm virs 25 mm: ± 0,2 mm

Abiem šarnīriem jānodrošina kustība vienā un tajā pašā plaknē un vienā un tajā pašā virzienā līdz 90° leņķim ar 0 līdz + 10° pielaidi.

---

4.A PIELIKUMS

IZOLĀCIJAS PRETESTĪBAS MĒRĪŠANAS METODE TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTOS

1.   VISPĀRĪGI

Transportlīdzekļa katras augstsprieguma kopnes izolācijas pretestību mēra vai nosaka ar aprēķiniem, izmantojot mērījumu vērtības no katras augstsprieguma kopnes daļas vai sastāvdaļas vienības (turpmāk – dalītais mērījums).

2.   MĒRĪŠANAS METODE

Izolācijas pretestības mērījumus veic, izvēloties atbilstošu mērīšanas metodi no šā pielikuma 2.1. līdz 2.2. punktā uzskaitītajām metodēm atkarībā no spriegumaktīvo daļu elektriskā lādiņa vai izolācijas pretestības utt.

Mērāmās elektriskās ķēdes diapazonu noskaidro iepriekš, izmantojot ķēdes diagrammas u. c.

Turklāt drīkst veikt pārveidojumus, kas nepieciešami izolācijas pretestības mērīšanai, tādus kā pārsega noņemšana, lai varētu piekļūt spriegumaktīvām daļām, mērīšanas līniju zīmēšana, izmaiņas programmatūrā utt.

Gadījumos, kad izmērītās vērtības nav stabilas izolācijas pretestības pārraudzības iebūvētās sistēmas u. c. darbības dēļ, drīkst veikt mērījumu veikšanai nepieciešamos pārveidojumus, tādus kā attiecīgās ierīces darbības pārtraukšana vai tās noņemšana. Turklāt, kad ierīce ir noņemta, izmantojot rasējumus utt., pierāda, ka tas neizmainīs izolācijas pretestību starp spriegumaktīvām daļām un elektrisko šasiju.

Ievēro vislielāko piesardzību, lai izvairītos no īssavienojuma, elektriskās strāvas trieciena utt., jo, lai iegūtu šo apstiprinājumu, var būt vajadzīga tieša augstsprieguma ķēdes darbināšana.

2.1.   Mērīšanas metode, izmantojot spriegumu no avotiem, kas atrodas ārpus transportlīdzekļa

2.1.1.   Mērinstruments

Izmanto izolācijas pretestības testa instrumentu, kas spēj pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kas ir lielāks par augstsprieguma kopnes darba spriegumu.

2.1.2.   Mērīšanas metode

Izolatora pretestības testa instrumentu pievieno starp spriegumaktīvajām daļām un elektrisko šasiju. Tad izolācijas pretestību mēra, pievadot līdzstrāvas spriegumu, kas ir vismaz puse no augstsprieguma kopnes darba sprieguma.

Ja sistēmai ir vairāki sprieguma diapazoni (piem., paaugstinošā pārveidotāja dēļ) galvaniski savienotā ķēdē un dažas sastāvdaļas nevar izturēt visas ķēdes darba spriegumu, izolācijas pretestību starp šīm sastāvdaļām un elektrisko šasiju var mērīt atsevišķi, pievadot vismaz pusi no to darba sprieguma, pirms tam atvienojot minētās sastāvdaļas.

2.2.   Mērīšanas metode, izmantojot paša transportlīdzekļa REESS kā līdzstrāvas sprieguma avotu

2.2.1.   Testējamā transportlīdzekļa stāvoklis

Augstsprieguma kopnei pievada spriegumu no paša transportlīdzekļa REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas, un REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas sprieguma līmenis visā testa laikā ir vismaz nominālais darba spriegums, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

2.2.2.   Mērinstruments

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ.

2.2.3.   Mērīšanas metode

2.2.3.1.   Pirmais solis

Spriegumu mēra, kā norādīts 1. attēlā, un reģistrē augstsprieguma kopnes spriegumu (Vb). Vb ir jābūt vienādam vai lielākam nekā REESS un/vai enerģijas pārveidošanas sistēmas nominālais darba spriegums, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs.

1. attēls

Vb, V1, V2 mērīšana

Enerģijas pārveidošanas sistēma

Enerģijas pārveidošanas sistēmas mezgls

Elektriskā šasija

REESS mezgls

Augstsprieguma kopne

REESS

Vilces sistēma

Vb

V1

Elektriskā šasija

V2

2.2.3.2.   Otrais solis

Mēra un reģistrē spriegumu (V1) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu).

2.2.3.3.   Trešais solis

Mēra un reģistrē spriegumu (V2) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 1. attēlu).

2.2.3.4.   Ceturtais solis

Ja V1 ir lielāks par vai vienāds ar V2, starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta iepriekš zināmu pretestību (Ro). Kad Ro ir uzstādīta, mēra spriegumu (V1′) starp augstsprieguma kopnes negatīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 2. attēlu).

Aprēķina elektrisko izolāciju (Ri), izmantojot šo formulu:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) vai Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

2. attēls

2. attēls

V1′ mērījums

V1′ mērījums

Enerģijas pārveidošanas sistēma

Enerģijas pārveidošanas sistēmas mezgls

Elektriskā šasija

REESS mezgls

Augstsprieguma kopne

Vilces sistēma

V1′

REESS

Ro

Vb

Elektriskā šasija

Ja V2 ir lielāks par V1, starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju ievieto standarta iepriekš zināmu pretestību (Ro). Kad Ro ir uzstādīta, mēra spriegumu (V2′) starp augstsprieguma kopnes pozitīvo pusi un elektrisko šasiju (sk. 3. attēlu). Aprēķina elektrisko izolāciju (Ri), izmantojot parādīto formulu. Dala elektriskās izolācijas vērtību (izteiktu Ω) ar augstsprieguma kopnes nominālo darba spriegumu (izteiktu voltos).

Aprēķina elektrisko izolāciju (Ri), izmantojot šo formulu:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) vai Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

3. attēls

3. attēls

V2′ mērījums

V2′ mērījums

Enerģijas pārveidošanas sistēmas mezgls

Enerģijas pārveidošanas sistēma

Augstsprieguma kopne

REESS mezgls

REESS

Vilces sistēma

Elektriskā šasija

Ro

V2′

Elektriskā šasija

2.2.3.5.   Piektais solis

Elektriskās izolācijas vērtība Ri (izteikta Ω), dalīta ar augstsprieguma kopnes darba spriegumu (izteiktu voltos), izsaka izolācijas pretestību (izteiktu Ω/V).

Piezīme. Standarta iepriekš zināmajai pretestībai Ro (izteiktai Ω) vajadzētu atbilst minimālās vajadzīgās izolācijas pretestības vērtībai (izteiktai Ω/V), kas reizināta ar transportlīdzekļa darba spriegumu plus/mīnus 20 procenti (izteiktam voltos). Ro nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi visām Ro vērtībām; tomēr Ro vērtībai šajā diapazonā vajadzētu nodrošināt labu izšķirtspēju sprieguma mērījumiem.

Piezīme

---

4.B PIELIKUMS

IZOLĀCIJAS PRETESTĪBAS MĒRĪŠANAS METODE REESS KĀ SASTĀVDAĻAS TESTOS

1.   MĒRĪŠANAS METODE

Izolācijas pretestības mērījumus veic, izvēloties atbilstošu mērīšanas metodi no šā pielikuma 1.1. līdz 1.2. punktā uzskaitītajām metodēm atkarībā no spriegumaktīvo daļu elektriskā lādiņa vai izolācijas pretestības utt.

Ja testējamās ierīces darba spriegumu (Vb, 1. attēls) nevar izmērīt (piem., galveno kontaktoru vai drošinātāju darbības izraisītas elektriskās ķēdes atslēgšanas dēļ), testu drīkst veikt ar pārveidotu testēšanas ierīci, kas ļauj izmērīt iekšējos spriegumus (augšpus galveno kontaktoru).

Šie pielāgojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

Mērāmās elektriskās ķēdes diapazonu noskaidro iepriekš, izmantojot elektriskās ķēdes shēmas utt. Ja augstsprieguma kopnes ir savstarpēji galvaniski izolētas, izolācijas pretestību mēra katrai elektriskajai ķēdei.

Turklāt drīkst veikt pārveidojumus, kas nepieciešami izolācijas pretestības mērīšanai, tādus kā pārsega noņemšana, lai varētu piekļūt spriegumaktīvām daļām, mērīšanas līniju zīmēšana, izmaiņas programmatūrā utt.

Gadījumos, kad izmērītās vērtības nav stabilas izolācijas pretestības pārraudzības sistēmas u. c. darbības dēļ, drīkst veikt mērījumu veikšanai nepieciešamos pārveidojumus, tādus kā attiecīgās ierīces darbības pārtraukšana vai tās noņemšana. Turklāt, kad ierīce ir noņemta, izmantojot rasējumus utt., pierāda, ka tas nemainīs izolācijas pretestību starp spriegumaktīvajām daļām un zemējuma savienojumu, ko ražotājs norādījis kā pievienošanas punktu elektriskajai šasijai, kad tā tiek uzstādīta transportlīdzeklī.

Ievēro vislielāko piesardzību, lai izvairītos no īssavienojuma, elektriskās strāvas trieciena utt., jo, lai iegūtu šo apstiprinājumu, var būt vajadzīga tieša augstsprieguma ķēdes darbināšana.

1.1.   Mērīšanas metode, izmantojot spriegumu no ārējiem avotiem

1.1.1.   Mērinstruments

Izmanto izolācijas pretestības testa instrumentu, kas spēj pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kas ir lielāks par testējamās ierīces nominālo spriegumu.

1.1.2.   Mērīšanas metode

Izolācijas pretestības testēšanas instrumentu pievieno starp spriegumaktīvajām daļām un zemējuma savienojumu. Tad mēra izolācijas pretestību.

Ja sistēmai galvaniski savienotā ķēdē ir vairāki sprieguma diapazoni (piem., paaugstinošā pārveidotāja dēļ) un dažas sastāvdaļas nevar izturēt visas ķēdes darba spriegumu, izolācijas pretestību starp šīm sastāvdaļām un zemējuma savienojumu var mērīt atsevišķi, pievadot vismaz pusi no to darba sprieguma, pirms tam atvienojot minētās sastāvdaļas.

1.2.   Mērīšanas metode, izmantojot testējamo ierīci kā līdzstrāvas sprieguma avotu

1.2.1.   Testa apstākļi

Testējamās ierīces sprieguma līmenim visā testa laikā jābūt vismaz testējamās ierīces nominālajam darba spriegumam.

1.2.2.   Mērinstruments

Šajā testā izmantotajam voltmetram jāmēra līdzstrāvas vērtības, un tā iekšējai pretestībai ir jābūt vismaz 10 ΜΩ.

1.2.3.   Mērīšanas metode

1.2.3.1.   Pirmais solis

Mēra spriegumu, kā norādīts 1. attēlā, un reģistrē testējamās ierīces darba spriegumu (Vb, 1. attēls). Vb ir jābūt vienādam ar vai lielākam par testējamās ierīces nominālo darba spriegumu.

1. attēls

Testējamā ierīce

Zemējuma savienojums

Vb

V1

V2

1.2.3.2.   Otrais solis

Mēra un reģistrē spriegumu (V1) starp testējamās ierīces negatīvo polu un zemējuma savienojumu (1. attēls).

1.2.3.3.   Trešais solis

Mēra un reģistrē spriegumu (V2) starp testējamās ierīces pozitīvo polu un zemējuma savienojumu (sk. 1. attēlu).

1.2.3.4.   Ceturtais solis

Ja V1 ir lielāks vai vienāds ar V2, starp testējamās ierīces negatīvo polu un zemējuma savienojumu ievieto standarta iepriekš zināmu pretestību (Ro). Kad Ro ir uzstādīta, mēra spriegumu (V1′) starp testējamās ierīces negatīvo polu un zemējuma savienojumu (sk. 2. attēlu).

Aprēķina elektrisko izolāciju (Ri), izmantojot šo formulu:

Ri = Ro × (Vb/V1′ – Vb/V1) vai Ri = Ro × Vb × (1/V1′ – 1/V1)

2. attēls

2. attēls

Testējamā ierīce

Zemējuma savienojums

Vb

V1′

Ro

Ja V2 ir lielāks par V1, starp testējamās ierīces pozitīvo polu un zemējuma savienojumu ievieto standarta iepriekš zināmu pretestību (Ro). Kad Ro ir ievietota, mēra spriegumu (V2′) starp testējamās ierīces pozitīvo polu un zemējuma savienojumu (sk. 3. attēlu).

Aprēķina elektrisko izolāciju (Ri), izmantojot šo formulu:

Ri = Ro × (Vb/V2′ – Vb/V2) vai Ri = Ro × Vb × (1/V2′ – 1/V2)

3. attēls

3. attēls

Testējamā ierīce

Zemējuma savienojums

Vb

Ro

V2′

1.2.3.5.   Piektais solis

Elektriskās izolācijas vērtība Ri (izteikta Ω), dalīta ar testējamās ierīces nominālo spriegumu (izteiktu voltos), ir vienāda ar izolācijas pretestību (izteiktu Ω/V).

Piezīme. Standarta iepriekš zināmajai pretestībai Ro (izteiktai Ω) vajadzētu atbilst minimālās vajadzīgās izolācijas pretestības vērtībai (izteiktai Ω/V), kas reizināta ar testējamās ierīces darba spriegumu plus/mīnus 20 procenti (izteiktam voltos). Ro nav noteikti jābūt precīzi šai vērtībai, jo vienādojumi ir derīgi jebkādai Ro vērtībai; tomēr Ro vērtībai šajā diapazonā vajadzētu nodrošināt labu izšķirtspēju sprieguma mērījumiem.

Piezīme

---

5. PIELIKUMS

IZOLĀCIJAS PRETESTĪBAS IEBŪVĒTAS PĀRRAUDZĪBAS SISTĒMAS DARBĪBAS APSTIPRINĀŠANAS METODE

Izolācijas pretestības iebūvētās pārraudzības sistēmas darbību apstiprina ar šādu metodi.

Ievieto rezistoru, kas neizraisa izolācijas pretestības samazināšanos starp pārraugāmo spaili un elektrisko šasiju zemāk par minimālo prasīto izolācijas pretestības vērtību. Jāieslēdzas brīdinājuma signālam.

---

6. PIELIKUMS

1. DAĻA

Ceļa transportlīdzekļu vai sistēmu būtiskie raksturlielumi

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

1.2.   Tips: ...

1.3.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

1.4.   Komercnosaukums(-i), ja pieejams(-i): ...

1.5.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

1.6.   Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: ...

1.7.   Transportlīdzekļa rasējums un/vai fotoattēls: ...

1.8.   
  REESS apstiprinājuma numurs: ...

1.9.   Pasažieru nodalījums: jā/nē (1): ...

1.10.   Centrālā un/vai sānu statne: jā/nē (1): ...

2.   ELEKTROMOTORS (VILCES MOTORS)

2.1.   Tips (tinumi, ierosme): ...

2.2.   Maksimālā lietderīgā jauda un/vai maksimālā 30 minūšu jauda (kW): ...

3.   REESS

3.1.   
  REESS tirdzniecības nosaukums un preču zīme: ...

3.2.   Visu tipu elementu norāde: ...

3.2.1.   Elementa ķīmiskais raksturojums: ...

3.2.2.   Fiziskie izmēri: ...

3.2.3.   Elementa ietilpība (Ah): ...

3.3.   
  REESS apraksts vai rasējums(-i), vai attēls(-i), kur paskaidrota:

3.3.1.   Struktūra: ...

3.3.2.   Konfigurācija (elementu skaits, savienošanas veids utt.): ...

3.3.3.   Izmēri: ...

3.3.4.   Korpuss (uzbūve, materiāli un fiziskie izmēri): ...

3.4.   Elektriskā specifikācija: ...

3.4.1.   Nominālais spriegums (V): ...

3.4.2.   Darba spriegums (V): ...

3.4.3.   Nominālā ietilpība (Ah): ...

3.4.4.   Maksimālais strāvas stiprums (A): ...

3.5.   Gāzu kombinācijas attiecība (procentos): ...

3.6.   
  REESS uzstādīšanas transportlīdzeklī apraksts, rasējums(-i) vai attēls(-i): ...

3.6.1.   Fiziskais atbalsts: ...

3.7.   Temperatūras vadības veids: ...

3.8.   Elektroniskā vadība: ...

4.   DEGVIELAS ELEMENTS (JA IR):

4.1.   Degvielas elementa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: ...

4.2.   Degvielas elementa tipi: ...

4.3.   Nominālais spriegums (V): ...

4.4.   Elementu skaits: ...

4.5.   Dzesēšanas sistēmas tips (ja ir): ...

4.6.   Maks. jauda (kW): ...

5.   DROŠINĀTĀJS UN/VAI AUTOMĀTISKAIS DROŠINĀTĀJS

5.1.   Tips: ...

5.2.   Funkcionālo diapazonu parādoša diagramma: ...

6.   SPĒKA ĶĒDES VADOJUMS

6.1.   Tips: ...

7.   AIZSARDZĪBA PRET ELEKTRISKĀS STRĀVAS TRIECIENU

7.1.   Aizsardzības koncepcijas apraksts: ...

8.   PAPILDU DATI

8.1.   Īss spēka ķēdes sastāvdaļu instalācijas apraksts vai rasējumi/attēli, kas parāda spēka ķēdes sastāvdaļu uzstādīšanas vietu: ...

8.2.   Visu spēka ķēdes elektrisko funkciju shēma: ...

8.3.   Darba spriegums (V): ...

8.4.   Sistēmas apraksts zemas veiktspējas braukšanas režīmā(-os) ...

8.4.1.   Sistēmas SOC līmeņa(-u), kad aktivējas jaudas samazinājums, apraksti, pamatojumi ...

8.4.2.   Sistēmas samazinātas jaudas režīma(-u) un līdzīgu režīma(-u) apraksti, pamatojumi ...

2. DAĻA

REESS būtiskie raksturlielumi

1.   REESS

1.1.   
  REESS tirdzniecības nosaukums un preču zīme: ...

1.2.   Visu tipu elementu norāde: ...

1.2.1.   Elementa ķīmiskais raksturojums: ...

1.2.2.   Fiziskie izmēri: ...

1.2.3.   Elementa ietilpība (Ah): ...

1.3.   REESS apraksts un rasējums(-i) vai attēls(-i), kur paskaidrota:

1.3.1.   Struktūra: ...

1.3.2.   Konfigurācija (elementu skaits, savienošanas veids utt.): ...

1.3.3.   Izmēri: ...

1.3.4.   Korpuss (uzbūve, materiāli un fiziskie izmēri): ...

1.3.5.   
  REESS masa (kg): ...

1.4.   Elektriskā specifikācija

1.4.1.   Nominālais spriegums (V): ...

1.4.2.   Darba spriegums (V): ...

1.4.3.   Nominālā ietilpība (Ah): ...

1.4.4.   Maksimālais strāvas stiprums (A): ...

1.5.   Gāzu kombinācijas attiecība (procentos): ...

1.6.   
  REESS uzstādīšanas transportlīdzeklī apraksts, rasējums(-i) vai attēls(-i): ...

1.6.1.   Fiziskais atbalsts: ...

1.7.   Temperatūras vadības veids: ...

1.8.   Elektroniskā vadība: ...

1.9.   Transportlīdzekļu kategorija, kurās var uzstādīt šo REESS: ...

3. DAĻA

Ceļu transportlīdzekļu vai sistēmu, kuru šasija savienota ar elektriskām ķēdēm, būtiskie raksturlielumi

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

1.2.   Tips:

1.3.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

1.4.   Komercnosaukums(-i), ja pieejams(-i): ...

1.5.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

1.6.   Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese, ja attiecināms: ...

1.7.   Transportlīdzekļa rasējums un/vai fotoattēls: ...

1.8.   
  REESS apstiprinājuma numurs: ...

1.9.   Pasažieru nodalījums: jā/nē (1): ...

1.10.   Centrālā un/vai sānu statne: jā/nē (1): ...

2.   REESS

2.1.   
  REESS tirdzniecības nosaukums un preču zīme: ...

2.2.   Elementa ķīmiskais raksturojums: ...

2.3.   Elektriskā specifikācija: ...

2.3.1.   Nominālais spriegums (V): ...

2.3.2.   Nominālā ietilpība (Ah): ...

2.3.3.   Maksimālais strāvas stiprums (A): ...

2.4.   Gāzu kombinācijas attiecība (procentos): ...

2.5.   
  REESS uzstādīšanas transportlīdzeklī apraksts, rasējums(-i) vai attēls(-i): ...

3.   PAPILDU DATI

3.1.   Maiņstrāvas ķēdes darba spriegums (V): ...

3.2.   Līdzstrāvas ķēdes darba spriegums (V): ...

---

(1)  Lieko svītrot.

---

7. PIELIKUMS

ŪDEŅRAŽA EMISIJU NOTEIKŠANA REESS UZLĀDES PROCEDŪRU LAIKĀ

1.   IEVADS

Šajā pielikumā aprakstīta visu ceļu transportlīdzekļu REESS uzlādes procedūras laikā radušos ūdeņraža emisiju noteikšanas procedūra saskaņā ar šo noteikumu 5.4. punktu.

2.   TESTA APRAKSTS

Ūdeņraža emisiju testu (šī pielikuma 7.1. attēls) veic, lai noteiktu ūdeņraža emisijas REESS uzlādes procedūrās ar lādētāju. Tests sastāv no šādiem soļiem:

| a) | transportlīdzekļa/REESS sagatavošana; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa/REESS sagatavošana;

| b) | REESS izlāde; |
| --- | --- |

b)

REESS izlāde;

| c) | ūdeņraža emisiju noteikšana normālas uzlādes laikā; |
| --- | --- |

c)

ūdeņraža emisiju noteikšana normālas uzlādes laikā;

| d) | ūdeņraža emisiju noteikšana uzlādes laikā ar lādētāja atteici. |
| --- | --- |

d)

ūdeņraža emisiju noteikšana uzlādes laikā ar lādētāja atteici.

3.   TESTI

3.1.   Transportlīdzekļa tests

3.1.1.   Transportlīdzeklim jābūt labā mehāniskā stāvoklī un ar vismaz 300 km nobraukumu septiņu dienu laikā pirms testa. Minētajā laikposmā transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar REESS, kam veic ūdeņraža emisiju testu.

3.1.2.   Ja REESS izmantota temperatūrā, kas pārsniedz istabas temperatūru, operatoram jāievēro ražotāja noteikto procedūru, lai REESS temperatūru saglabātu normālā darbības diapazonā.

Ražotāja pārstāvim jāspēj apliecināt, ka REESS temperatūras uzturēšanas sistēma nav bojāta un tai nav ietilpības defekta.

3.2.   Sastāvdaļas tests

3.2.1.   
  REESS jābūt labā mehāniskā stāvoklī un pakļautai vismaz 5 standarta cikliem (kā noteikts 8. pielikuma 1. papildinājumā).

3.2.2.   Ja REESS izmantota temperatūrā, kas pārsniedz istabas temperatūru, operatoram jāievēro ražotāja noteikto procedūru, lai REESS temperatūru saglabātu normālā darbības diapazonā.

Ražotāja pārstāvim jāspēj apliecināt, ka REESS temperatūras uzturēšanas sistēma nav bojāta un tai nav ietilpības defekta.

7.1. attēls

Ūdeņraža emisiju noteikšana REESS uzlādes procedūru laikā

Maksimums 2 minūtes pēc pievienošanas elektrotīklam

Maksimums 2 minūtes pēc pievienošanas elektrotīklam

Ūdeņraža emisijas tests uzlādes atteices laikā Apkārtējā temperatūra 293 °K ±2 °K

12 līdz 36 h

12 līdz 36 h

REESS izlāde Apkārtējā vides temperatūra 293 līdz 303 °K

Ūdeņraža emisijas tests normālas uzlādes laikā

REESS izlāde Apkārtējā temperatūra 293 līdz 303 K

Transportlīdzekļa/REESS sagatavošana (ja nepieciešams)

Maksimums 15 minūtes

Maksimums 7 dienas

Maksimums 7 dienas

Maksimums 15 minūtes

Izgarošana

Izgarošana

SĀKUMS

BEIGAS

4.   TESTA IEKĀRTA ŪDEŅRAŽA EMISIJAS TESTAM

4.1.   Ūdeņraža emisijas mērīšanas kamera

Ūdeņraža emisijas mērīšanas kamera ir gāznecaurlaidīga mērīšanas kamera, kurā var ievietot testējamo transportlīdzekli/REESS. Transportlīdzeklim/REESS jābūt pieejamam no visām pusēm, un kamerai, kad tā ir hermētiski noslēgta, ir jābūt gāznecaurlaidīgai saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumu. Kameras iekšējai virsmai ir jābūt necaurlaidīgai, un tā nedrīkst reaģēt ar ūdeņradi. Temperatūras uzturēšanas sistēmai visu testa laiku jāspēj vadīt gaisa temperatūra kameras iekšienē tā, lai tā atbilstu noteiktajai temperatūrai ar vidējo pielaidi ±2 oK visā testa laikā.

Lai kompensētu tilpuma izmaiņas, ko rada ūdeņraža emisijas kamerā, drīkst izmantot maināma tilpuma vai cita veida testa iekārtu. Maināma tilpuma kamera izplešas un saraujas atbilstīgi ūdeņraža emisijām kamerā. Divi iekšējā tilpuma izmaiņas kompensēšanas līdzekļi ir kustīgu paneļu vai plēšu konstrukcija, kurā necaurlaidīgi maisi kamerā izplešas vai saraujas atbilstīgi iekšējā spiediena izmaiņām, notiekot gaisa apmaiņai ar ārpus kameras esošo gaisu. Jebkādai tilpuma kompensēšanas konstrukcijai jāsaglabā kameras integritāte, kā noteikts šā pielikuma 1. papildinājumā.

Jebkādai tilpuma kompensēšanas metodei jāierobežo atšķirība starp kameras iekšējo spiedienu un barometrisko spiedienu līdz maksimālajai vērtībai ±5 hPa.

Kamerai ir jābūt fiksējamai noteiktā tilpumā. Maināma tilpuma kamerai jāspēj kompensēt izmaiņas attiecībā pret tās “nominālo tilpumu” (skatīt 7. pielikuma 1. papildinājuma 2.1.1. punktu), ņemot vērā ūdeņraža emisijas testa laikā.

4.2.   Analītiskās sistēmas

4.2.1.   Ūdeņraža analizators

4.2.1.1.   Atmosfēra kamerā jāpārrauga, izmantojot ūdeņraža analizatoru (elektroķīmiska tipa detektoru) vai hromatogrāfu ar siltumvadītspējas noteikšanu. Parauga gāzi ņem no kameras vienas sānu sienas vai jumta viduspunkta, un visas apvadplūsmas novirza atpakaļ kamerā, vēlams punktā tieši lejpus sajaukšanas ventilatora.

4.2.1.2.   Ūdeņraža analizatora reakcijas laikam uz 90 procentiem no galīgā nolasījuma ir jābūt mazākam nekā 10 sekundes. Tā stabilitātei ir jābūt labākai nekā 2 procenti no pilnas skalas pie nulles un 80 procenti ± 20 procenti no pilnas skalas 15 minūšu laikposmā visos darbības diapazonos.

4.2.1.3.   Analizatora atkārtojamības rādītājam, izteiktam kā vienai standartnovirzei, ir jābūt labākai nekā 1 procents no pilnas skalas pie nulles un 80 procenti ± 20 procenti no pilnas skalas visos izmantotajos diapazonos.

4.2.1.4.   Analizatora darbības diapazonus izvēlas tā, lai panāktu labāko izšķirtspēju mērīšanas, kalibrēšanas un noplūdes pārbaudes procedūrās.

4.2.2.   Ūdeņraža analizatora datu reģistrēšanas sistēma

Ūdeņraža analizatoru aprīko ar ierīci elektrisko izejas signālu reģistrēšanai ar frekvenci vismaz reize minūtē. Reģistrēšanas sistēmai jābūt darbības raksturlielumiem, kas ir vismaz ekvivalenti reģistrējamajam signālam, un jānodrošina pastāvīga rezultātu reģistrēšana. Reģistrētajiem datiem skaidri jāparāda normālā uzlādes testa un darbības ar uzlādes atteici sākumu un beigas.

4.3.   Temperatūras reģistrēšana

4.3.1.   Temperatūru kamerā reģistrē divos punktos ar temperatūras devējiem, kas savienoti tā, lai rādītu vidējo vērtību. Mērījumu punkti kamerā atrodas apmēram 0,1 m atstatu no katras sānu sienas vertikālās viduslīnijas 0,9 ± 0,2 m augstumā.

4.3.2.   Temperatūru elementu tuvumā reģistrē, izmantojot devējus.

4.3.3.   Ūdeņraža emisiju mērīšanas gaitā temperatūras reģistrē ar frekvenci vismaz reize minūtē.

4.3.4.   Temperatūras reģistrēšanas precizitātei ir jābūt ± 1,0 K robežās, un temperatūras izšķirtspējai ir jābūt ± 0,1 K.

4.3.5.   Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmas izšķirtspējai laikā ir jābūt ± 15 sekundes.

4.4.   Spiediena reģistrēšana

4.4.1.   Starpību Dp starp barometrisko spiedienu testēšanas zonā un kameras iekšējo spiedienu ūdeņraža emisiju mērīšanas laikā reģistrē vismaz reizi minūtē.

4.4.2.   Spiediena reģistrēšanas sistēmas precizitātei ir jābūt 2 ±hPa, un spiediena izšķirtspējai ir jābūt ±0,2 hPa.

4.4.3.   Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmas izšķirtspējai laikā ir jābūt ± 15 sekundes.

4.5.   Sprieguma un strāvas stipruma reģistrēšana

4.5.1.   Lādētāja spriegumu un strāvas stiprumu (akumulatoru baterijas) visā ūdeņraža emisijas mērījumu laikā reģistrē ar frekvenci vismaz reize minūtē.

4.5.2.   Sprieguma reģistrēšanas sistēmas precizitātei ir jābūt ±1 V robežās, un sprieguma izšķirtspējai ir jābūt ±0,1 V.

4.5.3.   Strāvas stipruma reģistrēšanas sistēmas precizitātei ir jābūt ±0,5 A, un strāvas stipruma izšķirtspējai ir jābūt ±0,05 A.

4.5.4.   Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmas izšķirtspējai laikā ir jābūt ± 15 sekundes.

4.6.   Ventilatori

Kameru aprīko ar vienu vai vairākiem ventilatoriem vai pūtējiem ar plūsmas jaudu no 0,1 līdz 0,5 m3/s, lai rūpīgi sajauktu atmosfēru kamerā. Jābūt iespējai panākt vienmērīgu temperatūru un ūdeņraža koncentrāciju kamerā mērījumu laikā. Transportlīdzekli kamerā nedrīkst pakļaut tiešai gaisa plūsmai no ventilatoriem vai pūtējiem.

4.7.   Gāzes

4.7.1.   Kalibrēšanai un darbībai jābūt pieejamām šādām tīrām gāzēm:

| a) | attīrītam sintētiskajam gaisam (tīrība < 1 ppm C1 ekvivalentu; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); ar skābekļa saturu starp 18 un 21 procentu no tilpuma; |
| --- | --- |

a)

attīrītam sintētiskajam gaisam (tīrība < 1 ppm C1 ekvivalentu; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); ar skābekļa saturu starp 18 un 21 procentu no tilpuma;

| b) | ūdeņradim (H2) ar minimālo tīrību vismaz 99,5 procenti. |
| --- | --- |

b)

ūdeņradim (H2) ar minimālo tīrību vismaz 99,5 procenti.

4.7.2.   Kalibrēšanas un kontroles gāzēm jāsatur ūdeņraža (H2) un attīrīta sintētiskā gaisa maisījumi. Kalibrēšanas gāzu faktiskajām koncentrācijām ir jābūt ±2 procentu robežās no nominālajām vērtībām. To atšķaidīto gāzu precizitātei, kuras iegūtas, izmantojot gāzu dalītāju, ir jābūt ±2 procentu robežās no nominālās vērtības. Koncentrācijas, kas norādītas 1. papildinājumā, var iegūt arī ar gāzu dalītāju, par atšķaidīšanas gāzi izmantojot sintētisko gaisu.

5.   TESTA PROCEDŪRA

Tests sastāv no šādiem pieciem soļiem:

| a) | transportlīdzekļa/REESS sagatavošana; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa/REESS sagatavošana;

| b) | REESS izlāde; |
| --- | --- |

b)

REESS izlāde;

| c) | ūdeņraža emisiju noteikšana normālas uzlādes laikā; |
| --- | --- |

c)

ūdeņraža emisiju noteikšana normālas uzlādes laikā;

| d) | vilces akumulatoru baterijas izlāde; |
| --- | --- |

d)

vilces akumulatoru baterijas izlāde;

| e) | ūdeņraža emisiju noteikšana uzlādes laikā ar lādētāja atteici. |
| --- | --- |

e)

ūdeņraža emisiju noteikšana uzlādes laikā ar lādētāja atteici.

Ja transportlīdzeklis/REESS starp diviem soļiem ir jāpārvieto, to pārstumj uz nākamā testa vietu.

5.1.   Transportlīdzekļa tests

5.1.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

Pārbauda REESS vecinājumu, lai pārliecinātos, ka transportlīdzeklis septiņu dienu laikā pirms testēšanas veicis vismaz 300 km. Minētajā laikposmā transportlīdzeklim ir jābūt aprīkotam ar vilces akumulatoru bateriju, kurai veic ūdeņraža emisijas testu. Ja to nevar pierādīt, piemēro šādu procedūru.

5.1.1.1.   REESS izlādes un sākotnējās uzlādes

Procedūra sākas ar transportlīdzekļa REESS izlādi, 30 minūtes braucot pa testa trasi ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ± 5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā ātruma.

Izlādi pārtrauc:

| a) | ja transportlīdzeklis nespēj braukt ar ātrumu, kas ir 65 procenti no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma, vai |
| --- | --- |

a)

ja transportlīdzeklis nespēj braukt ar ātrumu, kas ir 65 procenti no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma, vai

| b) | ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvētie kontrolmēraparāti, vai |
| --- | --- |

b)

ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvētie kontrolmēraparāti, vai

| c) | pēc 100 km nobraukuma. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km nobraukuma.

5.1.1.2.   REESS sākotnējā uzlāde

Uzlādēšanu veic:

| a) | ar lādētāju; |
| --- | --- |

a)

ar lādētāju;

| b) | apkārtējā temperatūrā starp 293 K un 303 K. |
| --- | --- |

b)

apkārtējā temperatūrā starp 293 K un 303 K.

Procedūrā neizmanto nekādus ārējos lādētājus.

REESS uzlādes pabeigšanas kritēriji ir lādētāja automātiska izslēgšanās.

Šī procedūra ietver visus īpašos uzlādes veidus, kurus var uzsākt automātiski vai manuāli, piemēram, izlīdzinājuma vai apkopes uzlāde.

5.1.1.3.   Procedūru, kas aprakstīta 5.1.1.1. un 5.1.1.2. punktā, atkārto divreiz.

5.1.2.   REESS izlāde

REESS izlādē, trīsdesmit minūtes braucot pa testa trasi ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 procenti ±5 procenti no transportlīdzekļa maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma.

Izlādes pārtraukšana notiek:

| a) | ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvētie kontrolmēraparāti, vai |
| --- | --- |

a)

ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvētie kontrolmēraparāti, vai

| b) | kad transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir mazāks par 20 km/h. |
| --- | --- |

b)

kad transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir mazāks par 20 km/h.

5.1.3.   Izgarošana

Piecpadsmit minūšu laikā pēc 5.2. punktā noteiktās akumulatoru baterijas izlādes operācijas pabeigšanas transportlīdzekli novieto izgarošanas zonā. Transportlīdzekli atstāj stāvam ne mazāk kā 12 stundas un ne vairāk kā 36 stundas laikā starp vilces akumulatoru baterijas izlādes beigām un ūdeņraža emisijas testa normālas uzlādes gaitā sākumu. Šajā laikposmā transportlīdzeklim ļauj izgarot 293 K ± 2 K temperatūrā.

5.1.4.   Ūdeņraža emisiju tests normālas uzlādes gaitā

5.1.4.1.   Pirms izgarošanas perioda beigām mērīšanas kameru vairākas minūtes attīra, līdz iegūst stabilu ūdeņraža fonu. Šajā laikā ieslēdz arī kameras sajaukšanas ventilatoru(-us).

5.1.4.2.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.1.4.3.   Izgarošanas beigās testa transportlīdzekli ar izslēgtu motoru un atvērtiem logiem un bagāžas nodalījumu ievieto mērījumu kamerā.

5.1.4.4.   Transportlīdzekli pieslēdz elektrotīklam. REESS uzlādē normālā uzlādes procedūrā, kas norādīta 5.1.4.7. punktā.

5.1.4.5.   Divu minūšu laikā pēc elektriskā savienojuma izveides normālās uzlādes solī kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz.

5.1.4.6.   Normālā uzlāde ūdeņraža emisijas testa nolūkā sākas, kad kamera ir hermētiski noslēgta. Lai iegūtu sākotnējos CH2i, Ti un Pi nolasījumus normālas uzlādes testa nolūkā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

Šos skaitļus izmanto ūdeņraža emisijas aprēķiniem (šā pielikuma 6. punkts). Normālās uzlādes laikposmā apkārtējā temperatūra kamerā nedrīkst būt zemāka kā 291 K un augstāka kā 295 K.

5.1.4.7.   Normālās uzlādes procedūra

Normālo uzlādi veic ar lādētāju, un tā sastāv no šādiem soļiem:

| a) | uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t1; |
| --- | --- |

a)

uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t1;

| b) | virsuzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t2. Virsuzlādes intensitāti nosaka ražotājs, un tā atbilst izlīdzinājuma uzlādē izmantotajai. |
| --- | --- |

b)

virsuzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t2. Virsuzlādes intensitāti nosaka ražotājs, un tā atbilst izlīdzinājuma uzlādē izmantotajai.

REESS uzlādes beigu kritēriji ir lādētāja automātiska izslēgšanās, kad uzlādes laiks sasniedz t1 + t2. Šo uzlādes laiku ierobežo līdz t1 + 5 h, pat ja standarta kontrolmērinstruments vadītajam dod skaidru norādi, ka akumulatoru baterija vēl nav pilnībā uzlādēta.

5.1.4.8.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.1.4.9.   Emisijas paraugu ņemšanas perioda beigas ir t1 + t2 vai t1 + 5 h pēc sākotnējo paraugu ņemšanas uzsākšanas, kā noteikts šī pielikuma 5.1.4.6. punktā. Reģistrē atšķirīgos pagājušos laikposmus. Lai iegūtu beigu CH2f, Tf un Pf nolasījumus normālas uzlādes testa nolūkā, ko izmanto šī pielikuma 6. punktā noteiktajā aprēķinā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

5.1.5.   Ūdeņraža emisijas tests ar lādētāja atteici

5.1.5.1.   Ne vēlāk kā septiņu dienu laikā pēc iepriekšējā testa pabeigšanas sākas procedūra ar transportlīdzekļa REESS izlādi saskaņā ar šā pielikuma 5.1.2. punktu.

5.1.5.2.   Atkārto šā pielikuma 5.1.3. punktā noteiktās procedūras soļus.

5.1.5.3.   Pirms izgarošanas perioda beigām mērīšanas kameru vairākas minūtes attīra, līdz iegūst stabilu ūdeņraža fonu. Šajā laikā ieslēdz arī kameras sajaukšanas ventilatoru(-us).

5.1.5.4.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.1.5.5.   Izgarošanas beigās testa transportlīdzekli ar izslēgtu motoru un atvērtiem logiem un bagāžas nodalījumu ievieto mērījumu kamerā.

5.1.5.6.   Transportlīdzekli pieslēdz elektrotīklam. REESS uzlādē saskaņā ar uzlādes atteices procedūru, kas noteikta 5.1.5.9. punktā.

5.1.5.7.   Divu minūšu laikā pēc elektriskā savienojuma izveides solī ar uzlādes atteici kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz.

5.1.5.8.   Kad kamera ir hermētiski noslēgta, sākas uzlāde ar atteici ūdeņraža emisijas testa laikposma nolūkā. Lai iegūtu sākotnējos CH2i, Ti un Pi nolasījumus uzlādes ar atteici testa nolūkā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

Šos skaitļus izmanto ūdeņraža emisijas aprēķinam (šā pielikuma 6. punkts). Uzlādes ar atteici laikposmā apkārtējā temperatūra kamerā nedrīkst būt zemāka kā 291 K un augstāka kā 295 K.

5.1.5.9.   Uzlādes atteices procedūra

Uzlādes atteici veic ar piemērotu lādētāju, un tā sastāv no šādiem soļiem:

| a) | uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t′1; |
| --- | --- |

a)

uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t′1;

| b) | uzlāde ar maksimālo ražotāja ieteikto strāvas stiprumu 30 minūtes. Šajā fāzē lādētājs padod maksimālā stipruma strāvu, kādu ieteicis ražotājs. |
| --- | --- |

b)

uzlāde ar maksimālo ražotāja ieteikto strāvas stiprumu 30 minūtes. Šajā fāzē lādētājs padod maksimālā stipruma strāvu, kādu ieteicis ražotājs.

5.1.5.10.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.1.5.11.   Testa perioda beigas ir t′1 + 30 minūtes pēc sākotnējo paraugu ņemšanas sākšanas, kā noteikts 5.1.5.8. punktā. Reģistrē pagājušos laikus. Lai iegūtu beigu CH2f, Tf un Pf nolasījumus uzlādes atteices testa nolūkā, ko izmanto šī pielikuma 6. punktā noteiktajā aprēķinā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

5.2.   Sastāvdaļas tests

5.2.1.   REESS sagatavošana

Pārbauda REESS vecinājumu, lai apstiprinātu, ka REESS veikusi vismaz 5 standarta ciklus (kā noteikts 8. pielikuma 1. papildinājumā).

5.2.2.   REESS izlāde

REESS izlādē 70 procentu ±5 procentu robežās no sistēmas nominālās jaudas.

Izlāde tiek pārtraukta, kad ir sasniegts ražotāja noteiktais SOC.

5.2.3.   Izgarošana

Pēc 5.2.2. punktā noteiktās REESS izlādes operācijas pabeigšanas un pirms ūdeņraža emisijas testa uzsākšanas 15 minūšu laikā REESS atstāj izgarot pie 293 oK ±2 oK vismaz 12 stundas un ne vairāk kā 36 stundas.

5.2.4.   Ūdeņraža emisijas tests normālas uzlādes laikā

5.2.4.1.   Pirms REESS izgarošanas perioda beigām mērīšanas kameru vairākas minūtes attīra, līdz iegūst stabilu ūdeņraža fonu. Šajā laikā ieslēdz arī kameras sajaukšanas ventilatoru(-us).

5.2.4.2.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.2.4.3.   Izgarošanas perioda beigās REESS ievieto mērījumu kamerā.

5.2.4.4.   
  REESS uzlādē saskaņā ar normālo uzlādes procedūru, kā noteikts 5.2.4.7. punktā.

5.2.4.5.   Divu minūšu laikā pēc elektriskā savienojuma izveides normālās uzlādes posmā kameru aizver un hermētiski noslēdz.

5.2.4.6.   Normālā uzlāde ūdeņraža emisijas testa nolūkā sākas, kad kamera ir hermētiski noslēgta. Lai iegūtu sākotnējos CH2i, Ti un Pi nolasījumus normālas uzlādes testa nolūkā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

Šos skaitļus izmanto ūdeņraža emisijas aprēķinam (šā pielikuma 6. punkts). Normālās uzlādes laikposmā apkārtējā temperatūra kamerā nedrīkst būt zemāka kā 291 K un augstāka kā 295 K.

5.2.4.7.   Normālās uzlādes procedūra

Normālo uzlādi veic ar piemērotu lādētāju, un tā sastāv no šādiem soļiem:

| a) | uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t1; |
| --- | --- |

a)

uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t1;

| b) | virsuzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t2. Virsuzlādes intensitāti nosaka ražotājs, un tā atbilst izlīdzinājuma uzlādē izmantotajai intensitātei. |
| --- | --- |

b)

virsuzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t2. Virsuzlādes intensitāti nosaka ražotājs, un tā atbilst izlīdzinājuma uzlādē izmantotajai intensitātei.

REESS uzlādes beigu kritēriji ir lādētāja automātiska izslēgšanās, kad uzlādes laiks sasniedz t1 + t2. Šo uzlādes laiku ierobežo līdz t1 + 5 h, pat ja piemērots kontrolmērinstruments dod skaidru norādi, ka REESS vēl nav pilnībā uzlādēta.

5.2.4.8.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.2.4.9.   Emisijas paraugu ņemšanas perioda beigas ir t1 + t2 vai t1 + 5 h pēc sākotnējo paraugu ņemšanas uzsākšanas, kā noteikts šī pielikuma 5.2.4.6. punktā. Reģistrē atšķirīgos pagājušos laikposmus. Lai iegūtu beigu CH2f, Tf un Pf nolasījumus normālas uzlādes testa nolūkā, ko izmanto šī pielikuma 6. punktā noteiktajā aprēķinā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

5.2.5.   Ūdeņraža emisijas tests ar lādētāja atteici

5.2.5.1.   Testa procedūru sāk ne vēlāk kā septiņas dienas pēc 5.2.4. punktā aprakstītā testa pabeigšanas; procedūru sāk ar transportlīdzekļa REESS izlādi saskaņā ar 5.2.2. punktu.

5.2.5.2.   Atkārto iepriekš 5.2.3. punktā noteiktās procedūras soļus.

5.2.5.3.   Pirms izgarošanas perioda beigām mērīšanas kameru vairākas minūtes attīra, līdz iegūst stabilu ūdeņraža fonu. Šajā laikā ieslēdz arī kameras sajaukšanas ventilatoru(-us).

5.2.5.4.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.2.5.5.   Izgarošanas beigās REESS ievieto mērījumu kamerā.

5.2.5.6.   
  REESS uzlādē saskaņā ar uzlādes atteices procedūru, kas noteikta 5.2.5.9. punktā.

5.2.5.7.   Divu minūšu laikā pēc elektriskā savienojuma izveides solī ar uzlādes atteici kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz.

5.2.5.8.   Kad kamera ir hermētiski noslēgta, sākas uzlāde ar atteici ūdeņraža emisijas testa laikposma nolūkā. Lai iegūtu sākotnējos CH2i, Ti un Pi nolasījumus uzlādes ar atteici testa nolūkā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

Šos skaitļus izmanto ūdeņraža emisijas aprēķinam (šā pielikuma 6. punkts). Uzlādes ar atteici laikposmā apkārtējā temperatūra kamerā nedrīkst būt zemāka kā 291 K un augstāka kā 295 K.

5.2.5.9.   Uzlādes atteices procedūra

Uzlādes atteici veic ar piemērotu lādētāju, un tā sastāv no šādiem soļiem:

| a) | uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t′1; |
| --- | --- |

a)

uzlāde ar nemainīgu strāvas stiprumu laikā t′1;

| b) | uzlāde ar maksimālo ražotāja ieteikto strāvas stiprumu 30 minūtes. Šajā fāzē lādētājs padod maksimālā stipruma strāvu, kādu ieteicis ražotājs. |
| --- | --- |

b)

uzlāde ar maksimālo ražotāja ieteikto strāvas stiprumu 30 minūtes. Šajā fāzē lādētājs padod maksimālā stipruma strāvu, kādu ieteicis ražotājs.

5.2.5.10.   Ūdeņraža analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

5.2.5.11.   Testa perioda beigas ir t′1 + 30 minūtes pēc sākotnējo paraugu ņemšanas sākšanas, kā noteikts 5.2.5.8. punktā. Reģistrē pagājušos laikus. Lai iegūtu beigu CH2f, Tf un Pf nolasījumus uzlādes atteices testa nolūkā, ko izmanto šī pielikuma 6. punktā noteiktajā aprēķinā, mēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu.

6.   APRĒĶINS

Šā pielikuma 5. punktā aprakstītie ūdeņraža emisijas testi ļauj aprēķināt ūdeņraža emisijas normālas uzlādes fāzē un uzlādes ar atteici fāzē. Ūdeņraža emisijas katrā no šīm fāzēm aprēķina, izmantojot sākotnējo un beigu ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un spiedienu kamerā, un kameras neto tilpumu.

Izmanto šādu formulu:

Formula

kur:

| MH2 | = | ūdeņraža masa, grami, |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | izmērītā ūdeņraža koncentrācija kamerā, ppm tilpums, |
| V | = | kameras neto tilpums kubikmetros (m3), koriģēts attiecībā uz transportlīdzekļa ar atvērtiem logiem un bagāžas nodalījumu tilpumu. Ja transportlīdzekļa tilpums nav noteikts, atņem 1,42 m3, |
| Vout | = | kompensācijas tilpums m3 pie testa temperatūras un spiediena, |
| T | = | kameras apkārtējā temperatūra, K, |
| P | = | absolūtais spiediens kamerā, kPa, |
| k | = | 2,42, |

MH2

=

ūdeņraža masa, grami,

CH2

=

izmērītā ūdeņraža koncentrācija kamerā, ppm tilpums,

V

=

kameras neto tilpums kubikmetros (m3), koriģēts attiecībā uz transportlīdzekļa ar atvērtiem logiem un bagāžas nodalījumu tilpumu. Ja transportlīdzekļa tilpums nav noteikts, atņem 1,42 m3,

Vout

=

kompensācijas tilpums m3 pie testa temperatūras un spiediena,

T

=

kameras apkārtējā temperatūra, K,

P

=

absolūtais spiediens kamerā, kPa,

k

=

2,42,

| kur: | | i ir sākotnējais nolasījums; |
| --- | --- | --- |

kur:

i ir sākotnējais nolasījums;

| | f ir beigu nolasījums. |
| --- | --- |

f ir beigu nolasījums.

6.1.   Testa rezultāti

REESS ūdeņraža masas emisijas ir:

| | MN = ūdeņraža masas emisijas normālas uzlādes testā, grami; |
| --- | --- |

MN = ūdeņraža masas emisijas normālas uzlādes testā, grami;

| | MD = ūdeņraža masas emisijas uzlādes atteices testā, grami. |
| --- | --- |

MD = ūdeņraža masas emisijas uzlādes atteices testā, grami.

1. PAPILDINĀJUMS

IEKĀRTU KALIBRĒŠANA ŪDEŅRAŽA EMISIJAS TESTIEM

1.   KALIBRĒŠANAS BIEŽUMS UN METODES

Visam aprīkojumam jābūt kalibrētam pirms tā sākotnējās izmantošanas un pēc tam tik bieži, cik nepieciešams, un jebkurā gadījumā mēneša laikā pirms testēšanas tipa apstiprināšanai. Šajā papildinājumā ir aprakstītas izmantojamās kalibrēšanas metodes.

2.   KAMERAS KALIBRĒŠANA

2.1.   Kameras iekšējā tilpuma sākotnējā noteikšana

2.1.1.   Pirms kameras sākotnējās izmantošanas tās iekšējo tilpumu nosaka šādi.

| | Rūpīgi izmēra kameras iekšējos izmērus, ņemot vērā neregularitātes, tādas kā savienojumu balsti. |
| --- | --- |

Rūpīgi izmēra kameras iekšējos izmērus, ņemot vērā neregularitātes, tādas kā savienojumu balsti.

| | Ar šiem mērījumiem nosaka kameras iekšējo tilpumu. |
| --- | --- |

Ar šiem mērījumiem nosaka kameras iekšējo tilpumu.

Kad kamera uzturēta apkārtējā temperatūrā 293 K, to noslēdz fiksētā tilpumā. Šim nominālajam tilpumam jābūt atkārtojamam ±0,5 procentu robežās no paziņotās vērtības.

2.1.2.   Iekšējo neto tilpumu nosaka, atņemot 1,42 m3 no kameras iekšējā tilpuma. Lieluma 1,42 m3 vietā drīkst izmantot testa transportlīdzekļa tilpumu ar atvērtu bagāžas nodalījumu un logiem vai REESS.

2.1.3.   Kameru pārbauda, kā norādīts šī papildinājuma 2.3. punktā. Ja ūdeņraža masa neatbilst ievadītajai masai ±2 procentu robežās, veic korektīvu pasākumu.

2.2.   Kameras fona emisiju noteikšana

Šajā darbībā nosaka, vai kamerā nav materiālu, kas izdala ievērojamu daudzumu ūdeņraža. Pārbaudi veic, uzsākot kameras ekspluatāciju, pēc jebkādām darbībām kamerā, kas var ietekmēt fona emisijas, un vismaz reizi gadā.

2.2.1.   Kameru ar maināmu tilpumu drīkst izmantot vai nu fiksēta, vai nefiksēta tilpuma konfigurācijā, kā aprakstīts 2.1.1. punktā. Turpmāk minētajā četru stundu periodā apkārtējo temperatūru uztur 293 oK ±2 oK robežās.

2.2.2.   Pirms četru stundu ilga paraugu ņemšanas perioda sākuma kameru drīkst hermētiski noslēgt un darbināt sajaukšanas ventilatoru līdz 12 stundām.

2.2.3.   Analizatoru (ja prasīts) kalibrē, tad iestata nulli un pārbauda ar kontroles gāzi.

2.2.4.   Kameru attīra, līdz iegūst stabilu ūdeņraža nolasījumu, un ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja tas vēl nav ieslēgts.

2.2.5.   Tad kameru hermētiski noslēdz un izmēra ūdeņraža fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie nolasījumi CH2i, Ti un Pi, ko izmanto kameras fona aprēķinam.

2.2.6.   Kameru uz četrām stundām atstāj neskartu, sajaukšanas ventilatoram esot ieslēgtam.

2.2.7.   Beidzoties šim laikam, to pašu analizatoru izmanto ūdeņraža koncentrācijas mērīšanai kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir beigu nolasījumi CH2f, Tf un Pf.

2.2.8.   Aprēķina ūdeņraža masas izmaiņas kamerā testa laikā saskaņā ar šā pielikuma 2.4. punktu, un tās nedrīkst pārsniegt 0,5 g.

2.3.   Kameras kalibrēšana un ūdeņraža notures tests

Kameras kalibrēšana un ūdeņraža notures tests nodrošina aprēķinātā tilpuma pārbaudi (2.1. punkts) un arī izmēra jebkādas noplūdes ātrumu. Noplūdes ātrumu no kameras nosaka, uzsākot kameras ekspluatāciju, pēc jebkādām darbībām kamerā, kas var ietekmēt kameras integritāti, un pēc tam vismaz reizi mēnesī. Ja sešas secīgas ikmēneša notures pārbaudes ir sekmīgi izturētas bez korektīva pasākuma, pēc tam noplūdes ātrumu no kameras drīkst noteikt reizi ceturksnī, kamēr nav vajadzīgs korektīvs pasākums.

2.3.1.   Kameru attīra, līdz tiek sasniegta stabila ūdeņraža koncentrācija. Ieslēdz sajaukšanas ventilatoru, ja vien tas jau nav ieslēgts. Ūdeņraža analizatoram iestata nulli, kalibrē analizatoru, ja nepieciešams, un pārbauda ar kontroles gāzi.

2.3.2.   Kameru nofiksē nominālā tilpuma pozīcijā.

2.3.3.   Tad ieslēdz apkārtējās temperatūras vadības sistēmu (ja tā vēl nav ieslēgta) un iestata uz sākotnējo temperatūru 293 K.

2.3.4.   Kad temperatūra kamerā ir nostabilizējusies pie 293 oK ±2 oK, kameru hermētiski noslēdz un izmēra fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie nolasījumi CH2i, Ti un Pi, ko izmanto kameras kalibrēšanai.

2.3.5.   Kameru atbrīvo no nominālā tilpuma fiksācijas.

2.3.6.   Kamerā ievada apmēram 100 g ūdeņraža. Šo ūdeņraža masu mēra ar precizitāti ±2 procenti no izmērītās vērtības.

2.3.7.   Kameras saturam ļauj piecas minūtes sajaukties, un tad izmēra ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir beigu nolasījumi CH2f, Tf un Pf, ko izmanto kameras kalibrēšanā, kā arī sākotnējie nolasījumi CH2i, Ti un Pi notures pārbaudei.

2.3.8.   Pamatojoties uz 2.3.4. un 2.3.7. punktā minētajiem nolasījumiem un 2.4. punktā doto formulu, aprēķina kamerā esošā ūdeņraža masu. Tai jābūt ±2 procentu robežās no ūdeņraža masas, kas izmērīta saskaņā ar 2.3.6. punktu.

2.3.9.   Kameras saturam ļauj sajaukties vismaz 10 stundas. Beidzoties šim periodam, izmēra un reģistrē beigu ūdeņraža koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Tie ir beigu nolasījumi CH2f, Tf un Pf ūdeņraža notures pārbaudei.

2.3.10.   Izmantojot 2.4. punktā doto formulu, tad aprēķina ūdeņraža masu no nolasījumiem, kas veikti 2.3.7. un 2.3.9. punktā. Šī masa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 5 procentiem no ūdeņraža masas, kas minēta 2.3.8. punktā.

2.4.   Aprēķins

Ūdeņraža neto masas izmaiņas kamerā aprēķinu izmanto, lai noteiktu kameras ogļūdeņražu fonu un noplūdes ātrumu. Lai aprēķinātu masas izmaiņas, sākotnējos un beigu ūdeņraža koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena nolasījumus izmanto šādā formulā.

Formula

kur:

| MH2 | = | ūdeņraža masa, grami, |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | izmērītā ūdeņraža koncentrācija kamerā, ppm tilpums, |
| V | = | kameras tilpums kubikmetros (m3), kas izmērīts iepriekš 2.1.1. punktā, |
| Vout | = | kompensācijas tilpums m3 pie testa temperatūras un spiediena, |
| T | = | apkārtējā temperatūra kamerā, K, |
| P | = | absolūtais spiediens kamerā, kPa, |
| k | = | 2,42, |

MH2

=

ūdeņraža masa, grami,

CH2

=

izmērītā ūdeņraža koncentrācija kamerā, ppm tilpums,

V

=

kameras tilpums kubikmetros (m3), kas izmērīts iepriekš 2.1.1. punktā,

Vout

=

kompensācijas tilpums m3 pie testa temperatūras un spiediena,

T

=

apkārtējā temperatūra kamerā, K,

P

=

absolūtais spiediens kamerā, kPa,

k

=

2,42,

| kur: | | i ir sākotnējais nolasījums; |
| --- | --- | --- |

kur:

i ir sākotnējais nolasījums;

| | f ir beigu nolasījums. |
| --- | --- |

f ir beigu nolasījums.

3.   ŪDEŅRAŽA ANALIZATORA KALIBRĒŠANA

Analizatoru vajadzētu kalibrēt, izmantojot gaisā esošo ūdeņradi un attīrītu sintētisko gaisu. Skatīt 7. pielikuma 4.8.2. punktu.

Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu kalibrē, izmantojot šādu procedūru.

| 3.1. | Izveido kalibrēšanas līkni vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi visā darbības diapazonā. Kalibrēšanas gāzes nominālajai koncentrācijai pie vislielākajām koncentrācijām jābūt vismaz 80 procentiem no pilnas skalas. |
| --- | --- |

3.1.

Izveido kalibrēšanas līkni vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi visā darbības diapazonā. Kalibrēšanas gāzes nominālajai koncentrācijai pie vislielākajām koncentrācijām jābūt vismaz 80 procentiem no pilnas skalas.

| 3.2. | Ar mazāko kvadrātu metodi aprēķina kalibrēšanas līkni. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka nekā trīs, kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts skaitlis divi. |
| --- | --- |

3.2.

Ar mazāko kvadrātu metodi aprēķina kalibrēšanas līkni. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka nekā trīs, kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts skaitlis divi.

| 3.3. | Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīkst atšķirties par vairāk kā diviem procentiem. |
| --- | --- |

3.3.

Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīkst atšķirties par vairāk kā diviem procentiem.

| 3.4. | Izmantojot polinomu vērtības, kas iegūtas saskaņā ar 3.2. punktu, izveido tabulu ar analizatora nolasījumiem attiecībā pret patiesajām koncentrācijām pa soļiem, kas nepārsniedz 1 procentu no pilnas skalas. To veic katram kalibrētajam analizatora diapazonam.
  Tabulā ietver arī citus attiecīgus datus, tādus kā:






  a) | kalibrēšanas datums; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Izmantojot polinomu vērtības, kas iegūtas saskaņā ar 3.2. punktu, izveido tabulu ar analizatora nolasījumiem attiecībā pret patiesajām koncentrācijām pa soļiem, kas nepārsniedz 1 procentu no pilnas skalas. To veic katram kalibrētajam analizatora diapazonam.

Tabulā ietver arī citus attiecīgus datus, tādus kā:

a)

kalibrēšanas datums;

| b) | potenciometra nolasījumi (kad attiecināms) pārbaudē ar kontroles gāzi un nulles iestatīšanā; |
| --- | --- |

b)

potenciometra nolasījumi (kad attiecināms) pārbaudē ar kontroles gāzi un nulles iestatīšanā;

| c) | nominālā skala; |
| --- | --- |

c)

nominālā skala;

| d) | atsauces dati katrai izmantotajai kalibrēšanas gāzei; |
| --- | --- |

d)

atsauces dati katrai izmantotajai kalibrēšanas gāzei;

| e) | katras izmantotās kalibrēšanas gāzes patiesā un norādītā vērtība kopā ar procentuālo atšķirību; |
| --- | --- |

e)

katras izmantotās kalibrēšanas gāzes patiesā un norādītā vērtība kopā ar procentuālo atšķirību;

| f) | analizatora kalibrēšanas spiediens. |
| --- | --- |

f)

analizatora kalibrēšanas spiediens.

| 3.5. | Var izmantot alternatīvas metodes (piem., dators, elektroniski vadīta diapazona pārslēgšana), ja tehniskajam dienestam pierādīts, ka šīs metodes nodrošina ekvivalentu precizitāti. |
| --- | --- |

3.5.

Var izmantot alternatīvas metodes (piem., dators, elektroniski vadīta diapazona pārslēgšana), ja tehniskajam dienestam pierādīts, ka šīs metodes nodrošina ekvivalentu precizitāti.

2. PAPILDINĀJUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻU SAIMES BŪTISKIE RAKSTURLIELUMI

1.   Saimi definējošie parametri attiecībā uz ūdeņraža emisijām

Saimi drīkst definēt ar konstrukcijas pamatparametriem, kas ir kopīgi saimes transportlīdzekļiem. Dažos gadījumos parametri var mijiedarboties. Šī ietekme jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka saimē ietver tikai transportlīdzekļus ar līdzīgiem ūdeņraža emisijas raksturlielumiem.

2.   Tādēļ tie transportlīdzekļa tipi, kuru turpmāk aprakstītie parametri ir identiski, tiek uzskatīti par piederīgiem vienai un tai pašai ūdeņraža emisiju saimei.

REESS:

| a) | REESS tirdzniecības nosaukums vai preču zīme: |
| --- | --- |

a)

REESS tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

| b) | visu izmantoto elektroķīmisko pāru norāde; |
| --- | --- |

b)

visu izmantoto elektroķīmisko pāru norāde;

| c) | REESS elementu skaits; |
| --- | --- |

c)

REESS elementu skaits;

| d) | REESS apakšsistēmu skaits; |
| --- | --- |

d)

REESS apakšsistēmu skaits;

| e) | REESS nominālais spriegums (V); |
| --- | --- |

e)

REESS nominālais spriegums (V);

| f) | REESS enerģija (kWh); |
| --- | --- |

f)

REESS enerģija (kWh);

| g) | gāzu kombinācijas attiecība (procentos); |
| --- | --- |

g)

gāzu kombinācijas attiecība (procentos);

| h) | REESS apakšsistēmas(-u) ventilācijas veids(-i); |
| --- | --- |

h)

REESS apakšsistēmas(-u) ventilācijas veids(-i);

| i) | dzesēšanas sistēmas tips (ja ir): |
| --- | --- |

i)

dzesēšanas sistēmas tips (ja ir):

Iebūvētais lādētājs:

| a) | dažādu lādētāja daļu marka un tips; |
| --- | --- |

a)

dažādu lādētāja daļu marka un tips;

| b) | nominālā izejas jauda (kW); |
| --- | --- |

b)

nominālā izejas jauda (kW);

| c) | uzlādes maksimālais spriegums (V); |
| --- | --- |

c)

uzlādes maksimālais spriegums (V);

| d) | uzlādes maksimālais strāvas stiprums (A); |
| --- | --- |

d)

uzlādes maksimālais strāvas stiprums (A);

| e) | vadības vienības (ja ir) marka un tips; |
| --- | --- |

e)

vadības vienības (ja ir) marka un tips;

| f) | darbības, vadības un drošības shēma; |
| --- | --- |

f)

darbības, vadības un drošības shēma;

| g) | uzlādes periodu raksturlielumi. |
| --- | --- |

g)

uzlādes periodu raksturlielumi.

---

8. PIELIKUMS

REESS TESTA PROCEDŪRAS

Rezervēts

PAPILDINĀJUMS

STANDARTA CIKLA VEIKŠANAS PROCEDŪRA

Standarta cikls sākas ar standarta izlādi, kurai seko standarta uzlāde.

Standarta izlāde:

| Izlādes ātrums | : | izlādes procedūru, tostarp pārtraukšanas kritērijus, nosaka ražotājs. Ja nav norādīta, tad izlāde notiek ar 1C strāvu. |
| --- | --- | --- |
| Izlādes robeža (beigu spriegums) | : | norāda ražotājs |
| Miera periods pēc izlādes | : | vismaz 30 min |
| Standarta uzlāde | : | uzlādes procedūru, tostarp pārtraukšanas kritērijus, nosaka ražotājs. Ja nav norādīta, tad uzlāde notiek ar C/3 strāvu. |

Izlādes ātrums

:

izlādes procedūru, tostarp pārtraukšanas kritērijus, nosaka ražotājs. Ja nav norādīta, tad izlāde notiek ar 1C strāvu.

Izlādes robeža (beigu spriegums)

:

norāda ražotājs

Miera periods pēc izlādes

:

vismaz 30 min

Standarta uzlāde

:

uzlādes procedūru, tostarp pārtraukšanas kritērijus, nosaka ražotājs. Ja nav norādīta, tad uzlāde notiek ar C/3 strāvu.

---

8.A PIELIKUMS

VIBRĀCIJAS TESTS

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt REESS drošības veiktspēju vibrācijām pakļautā vidē, kādā REESS, visticamāk, varētu atrasties transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos.

2.   UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Šo testu veic vai nu ar nokomplektētu REESS, vai ar saistītu(-ām) REESS apakšsistēmu(-ām), ietverot elementus un to elektriskos savienojumus. Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos. Ja REESS elektroniskās vadības vienība nav integrēta elementus aptverošajā apvalkā, tad elektroniskās vadības vienību drīkst neuzstādīt testējamajā ierīcē, ja to pieprasa ražotājs.

2.2.   Testējamo ierīci stingri piestiprina pie vibrācijas mašīnas platformas tā, lai nodrošinātu, ka vibrācijas tiek tieši pārnestas uz testējamo ierīci.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Vispārīgi testa nosacījumi

Testējamajai ierīcei piemēro šādus nosacījumus:

| a) | testu veic apkārtējā temperatūrā 20 ±10 °C; |
| --- | --- |

a)

testu veic apkārtējā temperatūrā 20 ±10 °C;

| b) | testa sākumā SOC iestata uz vērtību testējamās ierīces normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos; |
| --- | --- |

b)

testa sākumā SOC iestata uz vērtību testējamās ierīces normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos;

| c) | testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu. |
| --- | --- |

c)

testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu.

3.2.   Testa procedūras

Testējamās ierīces pakļauj vibrācijām, kurām ir sinusoidāla viļņa forma ar logaritmisko laikizvērsi starp 7 Hz un 200 Hz un atpakaļ līdz 7 Hz 15 minūtēs.

Šo ciklu atkārto 12 reizes 3 stundu periodā vertikālā virzienā attiecībā pret REESS montāžas orientāciju, kā noteicis ražotājs.

Frekvences un paātrinājuma korelācijai jābūt, kā norādīts 1. tabulā un 2. tabulā.

1. tabula

Frekvence un paātrinājums (testējamās ierīces bruto masa mīnus 12 kg)

| Frekvence (Hz) | Paātrinājums (m/s2) |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18 – aptuveni 50 (1) | pakāpeniski palielināts no 10 līdz 80 |
| 50–200 | 80 |

Frekvence (Hz)

Paātrinājums (m/s2)

7–18

10

18 – aptuveni 50 (1)

pakāpeniski palielināts no 10 līdz 80

50–200

80

2. tabula

Frekvence un paātrinājums (testējamās ierīces bruto masa mīnus 12 kg)

| Frekvence (Hz) | Paātrinājums (m/s2) |
| --- | --- |
| 7–18 | 10 |
| 18 – aptuveni 25 (1) | pakāpeniski palielināts no 10 līdz 20 |
| 25–200 | 20 |

Frekvence (Hz)

Paātrinājums (m/s2)

7–18

10

18 – aptuveni 25 (1)

pakāpeniski palielināts no 10 līdz 20

25–200

20

Pēc ražotāja pieprasījuma drīkst izmantot augstāku paātrinājuma līmeni, kā arī augstāku maksimālo frekvenci.

Pēc ražotāja pieprasījuma 1. tabulā vai 2. tabulā norādītās frekvences – paātrinājuma korelāciju drīkst aizstāt ar ražotāja noteiktu vibrācijas testa profilu, kas verificēts lietojumam transportlīdzeklī un saskaņots ar tehnisko dienestu. Saskaņā ar šo nosacījumu testētas REESS apstiprinājums attiecas tikai uz konkrēta transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu.

Pēc vibrācijas testa veic standarta ciklu, kas aprakstīts 8. pielikuma 1. papildinājumā, ja testējamās ierīces stāvoklis to neliedz.

Testu noslēdz 1 stundas ilgs novērošanas periods vides apkārtējās temperatūras apstākļos.

---

(1)  Tad uztur 0,8 mm (1,6 mm kopējais pārvietojums) amplitūdu, un palielina frekvenci, līdz sasniedz 1. tabulā vai 2. tabulā norādīto maksimālo paātrinājumu.

---

8.B PIELIKUMS

TERMISKĀ TRIECIENA UN CIKLU TESTS

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt REESS noturību pret pēkšņām temperatūras izmaiņām. REESS pakļauj noteiktam skaitam temperatūras ciklu, kas sākas ar apkārtējo temperatūru, kam seko augstas un zemas temperatūras cikli. Tas imitē straujas apkārtējās vides temperatūras izmaiņas, kādas kalpošanas laikā varētu skart REESS.

2.   UZSTĀDĪŠANA

Šo testu veic vai nu ar nokomplektētu REESS, vai ar saistītu(-ām) REESS apakšsistēmu(-ām), ietverot elementus un to elektriskos savienojumus. Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos. Ja REESS elektroniskās vadības vienība nav integrēta elementus aptverošajā apvalkā, tad elektroniskās vadības vienību drīkst neuzstādīt testējamajā ierīcē, ja to pieprasa ražotājs.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Vispārīgi testa nosacījumi

Testa sākumā testējamajai ierīcei piemēro šādus nosacījumus:

| a) | SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos; |
| --- | --- |

a)

SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos;

| b) | jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu. |
| --- | --- |

b)

jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu.

3.2.   Testa procedūra

Testējamo ierīci vismaz sešas stundas notur testa temperatūrā, kas ir 60 °C ± 2 °C vai augstāka, ja to pieprasa ražotājs, kam seko noturēšana vismaz sešas stundas testa temperatūrā, kas ir – 40 °C ± 2 °C vai zemāka, ja to pieprasa ražotājs. Maksimālais laika intervāls starp testa temperatūras galējiem punktiem ir 30 minūtes. Šo procedūru atkārto, līdz veikti vismaz 5 cikli, un pēc tam testējamo ierīci 24 stundas notur apkārtējā temperatūrā 20 °C ± 10 °C.

Pēc 24 stundu ilgas noturēšanas veic standarta ciklu, kā aprakstīts 8. pielikuma 1. papildinājumā, ja testējamās ierīces stāvoklis to neliedz.

Testu noslēdz 1 stundas ilgs novērošanas periods vides apkārtējās temperatūras apstākļos.

---

8.C PIELIKUMS

NOŅEMAMAS REESS KRITIENA MEHĀNISKAIS TESTS

1.   NOLŪKS

Tas imitē mehāniska trieciena slodzi, kāda varētu rasties, REESS nejauši nokrītot pēc demontāžas.

2.   PROCEDŪRAS

2.1.   Vispārīgi testa nosacījumi

Testa sākumā noņemtai REESS piemēro šādus nosacījumus:

| a) | SOC iestata uz vismaz 90 procentiem no nominālās ietilpības, kā norādīts 6. pielikuma 1. daļas 3.4.3. punktā vai 6. pielikuma 2. daļas 1.4.3. punktā, vai 6. pielikuma 3. daļas 2.3.2. punktā; |
| --- | --- |

a)

SOC iestata uz vismaz 90 procentiem no nominālās ietilpības, kā norādīts 6. pielikuma 1. daļas 3.4.3. punktā vai 6. pielikuma 2. daļas 1.4.3. punktā, vai 6. pielikuma 3. daļas 2.3.2. punktā;

| b) | testu veic pie 20 °C ± 10 °C. |
| --- | --- |

b)

testu veic pie 20 °C ± 10 °C.

2.2.   Testa procedūra

Noņemtas REESS brīvs kritiens no 1,0 m augstuma (no REESS apakšas) uz līdzenas, horizontālas betona virsmas vai cita grīdas veida ar ekvivalentu cietību.

Noņemtu REESS sešas reizes nomet dažādās orientācijās, kā nolēmis tehniskais dienests. Ražotājs drīkst izvēlēties citu noņemtu REESS katram kritienam.

Uzreiz pēc krišanas testa pabeigšanas veic standarta ciklu, kas aprakstīts 8. pielikuma 1. papildinājumā, ja testējamās ierīces stāvoklis to neliedz.

Testu noslēdz 1 stundas ilgs novērošanas periods vides apkārtējās temperatūras apstākļos.

---

8.D PIELIKUMS

MEHĀNISKS TRIECIENS

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt REESS drošības veiktspēju, notiekot mehāniskam triecienam, kāds var rasties, nogāžoties uz sāniem no nekustīga vai novietota stāvokļa.

2.   UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Šo testu veic vai nu ar nokomplektētu REESS, vai ar saistītām REESS apakšsistēmām, ietverot elementus un to elektriskos savienojumus.

Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos.

Ja REESS elektroniskās vadības vienība nav integrēta, tad šādu elektroniskās vadības vienību drīkst neuzstādīt testējamajā ierīcē, ja to pieprasa ražotājs.

2.2.   Testējamo ierīci piestiprina testa stendam tikai ar stiprinājumiem, kas paredzēti REESS vai REESS apakšsistēmas nostiprināšanai transportlīdzeklī.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Vispārīgi testēšanas apstākļi un prasības

Testam piemēro šādus nosacījumus:

| a) | testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ±10 °C; |
| --- | --- |

a)

testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ±10 °C;

| b) | testa sākumā SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos; |
| --- | --- |

b)

testa sākumā SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos;

| c) | testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu. |
| --- | --- |

c)

testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu.

3.2.   Testa procedūra

Testējamo ierīci piestiprina testēšanas mašīnai, izmantojot stingru stiprinājumu, kas balsta visas testējamās ierīces montāžas virsmas.

Testējamo ierīci ar

| a) | bruto masu, kas ir mazāka nekā 12 kg, pakļauj pussinusoidāla trieciena impulsam, kuram maksimālais paātrinājums ir 1 500 m/s2 un impulsa ilgums ir 6 milisekundes; |
| --- | --- |

a)

bruto masu, kas ir mazāka nekā 12 kg, pakļauj pussinusoidāla trieciena impulsam, kuram maksimālais paātrinājums ir 1 500 m/s2 un impulsa ilgums ir 6 milisekundes;

| b) | bruto masu, kas ir 12 kg vai lielāka, pakļauj pussinusoidāla trieciena impulsam, kuram maksimālais paātrinājums ir 500 m/s2 un impulsa ilgums ir 11 milisekundes. |
| --- | --- |

b)

bruto masu, kas ir 12 kg vai lielāka, pakļauj pussinusoidāla trieciena impulsam, kuram maksimālais paātrinājums ir 500 m/s2 un impulsa ilgums ir 11 milisekundes.

Abas testējamās ierīces pakļauj trijiem triecieniem pozitīvā virzienā, kam seko trīs triecieni negatīvā virzienā, attiecībā pret katru no trijām savstarpēji perpendikulārām testējamās ierīces montāžas pozīcijām, kas kopā sastāda 18 triecienus.

Uzreiz pēc mehāniskā trieciena testa pabeigšanas veic standarta ciklu, kas aprakstīts 8. pielikuma 1. papildinājumā, ja testējamās ierīces stāvoklis to neliedz.

Testu noslēdz 1 stundas ilgs novērošanas periods vides apkārtējās temperatūras apstākļos.

---

8.E PIELIKUMS

UGUNSIZTURĪBA

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt REESS noturību pret uguns iedarbību no transportlīdzekļa ārpuses, piem., degvielas noplūdes no transportlīdzekļa (no tā paša vai cita tuvumā esoša transportlīdzekļa) dēļ. Šādos apstākļos vadītājam un pasažieriem vajadzētu būt pietiekami ilgam laikam, lai evakuētos.

2.   UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Šo testu veic vai nu ar nokomplektētu REESS, vai ar saistītu(-ām) REESS apakšsistēmu(-ām), ietverot elementus un to elektriskos savienojumus. Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos. Ja REESS elektroniskās vadības vienība nav integrēta elementus aptverošajā apvalkā, tad elektroniskās vadības vienību drīkst neuzstādīt testējamajā ierīcē, ja to pieprasa ražotājs. Ja attiecīgās REESS apakšsistēmas ir izvietotas pa visu transportlīdzekli, testu drīkst veikt ar katru attiecīgo REESS apakšsistēmu.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Vispārīgi testa nosacījumi

Testam piemēro šādas prasības un nosacījumus:

| a) | testu veic vismaz 0 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

a)

testu veic vismaz 0 °C temperatūrā;

| b) | testa sākumā SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos; |
| --- | --- |

b)

testa sākumā SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos;

| c) | testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu. |
| --- | --- |

c)

testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu.

3.2.   Testa procedūra

Pēc ražotāja ieskatiem veic vai nu transportlīdzekļa testu, vai sastāvdaļas testu.

3.2.1.   Transportlīdzekļa tests

Testējamo ierīci uzstāda testēšanas stendā, kas iespējami līdzīgi imitē faktiskos uzstādīšanas apstākļus; šajā nolūkā nevajadzētu lietot viegli uzliesmojošus materiālus, izņemot tādus, ko satur REESS. Metodei, ar kādu testējamo ierīci nostiprina stendā, jāatbilst attiecīgajām specifikācijām tās uzstādīšanai transportlīdzeklī. Izmantošanai specifiskā transportlīdzeklī konstruētas REESS gadījumā ņem vērā transportlīdzekļa daļas, kas jebkā ietekmē uguns izplatīšanos.

3.2.2.   Sastāvdaļas tests

Testējamo ierīci novieto uz režģgalda, kas izvietots virs paplātes tādā orientācijā, kas atbilst ražotāja konstrukcijā iecerētajai.

Režģgaldu veido 6–10 mm diametra tērauda stieņi, starp kuriem ir 4–6 cm atstarpes. Ja nepieciešams, tērauda stieņus var balstīt plakanas tērauda daļas.

3.3.   Liesmu, kuras iedarbībai pakļauj testējamo ierīci, iegūst, paplātē dedzinot dzirksteļaizdedzes motoriem paredzētu degvielu (turpmāk “degviela”). Degvielas daudzumam ir jābūt pietiekamam, lai brīvas degšanas apstākļos liesma degtu visu testa procedūras laiku.

Ugunij uguns iedarbības laikā jāaizņem viss paplātes laukums. Paplātes izmērus izvēlas tā, lai nodrošinātu, ka liesmai ir pakļautas testējamās ierīces malas. Tādēļ paplātes izmēram jāpārsniedz testējamās ierīces horizontālā projekcija par vismaz 20 cm, bet ne vairāk kā par 50 cm. Paplātes sānu sienas nedrīkst sniegties augstāk kā 8 cm virs degvielas līmeņa testa sākumā.

3.4.   Ar degvielu piepildīto paplāti novieto zem testējamās ierīces tādā veidā, ka attālums starp degvielas līmeni paplātē un testējamās ierīces apakšu atbilst testējamās ierīces projektētajam augstumam virs ceļa virsmas pie neslogota transportlīdzekļa masas, ja piemēro 3.2.1. punktu, vai aptuveni 50 cm, ja piemēro 3.2.2. punktu. Vai nu pannai, vai testa stendam, vai abiem jābūt brīvi pārvietojamiem.

3.5.   Testa C fāzē paplāti pārklāj ar ekrānu. Ekrānu novieto 3 cm ± 1 cm virs degvielas līmeņa, kas mērīts pirms degvielas aizdedzināšanas. Ekrāns ir izgatavots no ugunsizturīga materiāla, kā noteikts 8.E pielikuma 1 papildinājumā. Starp ķieģeļiem nedrīkst būt atstarpju, un tiem jābūt balstītiem virs degvielas paplātes tā, lai caurumi ķieģeļos nebūtu aizsprostoti. Rāmja garumam un platumam ir jābūt par 2 cm līdz 4 cm mazākam nekā paplātes iekšējie izmēri, lai ventilācijas vajadzībām starp rāmi un paplātes sienu būtu 1 cm līdz 2 cm sprauga. Pirms testa ekrānam ir jābūt vismaz apkārtējā temperatūrā. Ugunsizturīgos ķieģeļus drīkst samitrināt, lai nodrošinātu atkārtojamus testēšanas apstākļus.

3.6.   Ja testus veic ārpus telpām, nodrošina pietiekamu aizsardzību pret vēju, un vēja ātrums degvielas paplātes līmenī nedrīkst pārsniegt 2,5 km/h.

3.7.   Ja degvielas temperatūra ir vismaz 20 °C, tests sastāv no trim fāzēm B–D. Pretējā gadījumā tests sastāv no četriem fāzēm A–D.

3.7.1.   A fāze: iepriekšēja karsēšana (1. attēls)

Paplātē esošo degvielu aizdedzina, atrodoties vismaz 3 m attālumā no testējamās ierīces. Pēc 60 sekunžu iepriekšējas karsēšanas paplāti novieto zem testējamās ierīces. Ja paplāte ir pārāk liela, lai to varētu pārvietot bez šķidruma izšļakstīšanas riska utt. tad tā vietā testējamo ierīci un testa stendu drīkst uzvirzīt virs paplātes.

1. attēls

A fāze: Iepriekšēja karsēšana

Degvielas paplāte ar degošu degvielu

3 m

Ekrāns

Testēšanas rāmis

Testējamā ierīce

3.7.2.   B fāze: tieša pakļaušana liesmas iedarbībai (2. attēls)

Testējamā ierīce 70 sekundes tiek pakļauta liesmai no brīvi degošas degvielas.

2. attēls

B fāze: tieša pakļaušana liesmas iedarbībai

Lokšņu metāla paplāte

Ekrāns

3.7.3.   C fāze: netieša pakļaušana liesmas iedarbībai (3. attēls)

Tiklīdz ir veikta B fāze, starp degošo paplāti un testējamo ierīci novieto ekrānu. Testējamo ierīci šīs samazinātās liesmas iedarbībai pakļauj vēl 60 sekundes.

Tā vietā, lai veiktu testa C fāzi, pēc ražotāja ieskatiem vēl 60 sekundes drīkst turpināt B fāzi.

Tomēr tas ir pieļaujams tikai tad, ja tehniskajam dienestam pieņemamā veidā pierādāms, ka tādējādi netiks samazināta testa iedarbība.

3. attēls

C fāze: netieša pakļaušana liesmas iedarbībai

Lokšņu metāla paplāte

Ekrāns

3.7.4.   D fāze: testa beigas (4. attēls)

Ar ekrānu pārklāto degošo paplāti novieto atpakaļ A fāzē aprakstītajā stāvoklī. Testējamo ierīci nedrīkst dzēst. Pēc paplātes noņemšanas testējamo ierīci vēro līdz brīdim, kad testējamās ierīces virsmas temperatūra ir samazinājusies līdz apkārtējai temperatūrai vai ir samazinājusies vismaz 3 stundas.

4. attēls

D fāze: testa beigas

Lokšņu metāla paplāte

Ekrāns

PAPILDINĀJUMS

UGUNSIZTURĪGO ĶIEĢEĻU IZMĒRI UN TEHNISKIE DATI

Griezums A-A

15 R

6 IZGRIEZUMI

30 DIA

15 ATVERES

(Izmēri mm)

| Ugunsizturība | : | (Seger-Kegel) SK 30 |
| --- | --- | --- |
| Al2O3 saturs | : | 30–33 procenti |
| Atvērtā porainība (Po) | : | 20–22 tilp. procenti |
| Blīvums | : | 1 900–2 000 kg/m3 |
| Faktiskais caurumotais laukums | : | 44,18 procenti |

Ugunsizturība

:

(Seger-Kegel) SK 30

Seger-Kegel

Al2O3 saturs

2

3

:

30–33 procenti

Atvērtā porainība (Po)

:

20–22 tilp. procenti

Blīvums

:

1 900–2 000 kg/m3

3

Faktiskais caurumotais laukums

:

44,18 procenti

---

8.F PIELIKUMS

ĀRĒJĀ AIZSARDZĪBA PRET ĪSSAVIENOJUMU

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt aizsardzības pret īssavienojumu veiktspēju. Ja šī funkcija tiek īstenota, tā pārtrauc vai ierobežo īsslēguma strāvu, lai novērstu jebkādus turpmākus smagus īsslēguma strāvas izraisītus negadījumus ar REESS.

2.   UZSTĀDĪŠANA

Šo testu veic vai nu ar nokomplektētu REESS, vai ar saistītu(-ām) REESS apakšsistēmu(-ām), ietverot elementus un to elektriskos savienojumus. Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos. Ja REESS elektroniskās vadības vienība nav integrēta elementus aptverošajā apvalkā, tad elektroniskās vadības vienību drīkst neuzstādīt testējamajā ierīcē, ja to pieprasa ražotājs.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Vispārīgi testa nosacījumi

Testam piemēro šādus nosacījumus:

| a) | testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ± 10 °C vai augstākā temperatūrā, ja to pieprasa ražotājs; |
| --- | --- |

a)

testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ± 10 °C vai augstākā temperatūrā, ja to pieprasa ražotājs;

| b) | testa sākumā SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos; |
| --- | --- |

b)

testa sākumā SOC iestata uz vērtību normālas darbības SOC diapazona augstākajos 50 procentos;

| c) | testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu. |
| --- | --- |

c)

testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu.

3.2.   Īsslēgums

Testa sākumā visiem attiecīgajiem uzlādes un izlādes galvenajiem kontaktoriem ir jābūt saslēgtiem, lai reprezentētu braukšanas aktīvo režīmu, kā arī režīmu, kas iespējo ārējo uzlādi. Ja to nevar paveikt vienā testā, jāveic divi vai vairāki testi.

Savieno testējamās ierīces pozitīvo un negatīvo izvadu, lai radītu īsslēgumu. Šim nolūkam izmantotā savienojuma pretestība nedrīkst pārsniegt 5 mΩ.

Īsslēguma apstākļi turpinās, līdz brīdim, kad ir apstiprināta REESS aizsardzības funkcijas darbība, kas pārtrauc vai ierobežo īsslēguma strāvu, vai vismaz vienu stundu pēc tam, kad ir stabilizējusies testējamās ierīces korpusa temperatūra, t. i., temperatūras svārstības 1 stundas laikā nepārsniedz 4 °C.

3.3.   Standarta cikls un novērošanas periods

Uzreiz pēc īsslēguma veic standarta ciklu, kas aprakstīts 8. pielikuma 1. papildinājumā, ja testējamās ierīces stāvoklis to neliedz.

Testu noslēdz 1 stundas ilgs novērošanas periods testa vides apkārtējās temperatūras apstākļos.

---

8.G PIELIKUMS

AIZSARDZĪBA PRET VIRSUZLĀDI

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt aizsardzības pret virsuzlādi veiktspēju.

2.   UZSTĀDĪŠANA

Šo testu standarta ekspluatācijas apstākļos veic vai nu ar nokomplektētu REESS (tas var būt pabeigts transportlīdzeklis), vai ar saistītu(-ām) REESS apakšsistēmu(-ām), ietverot elementus un to elektriskos savienojumus. Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos.

Testu drīkst veikt ar pārveidotu testējamo ierīci, par ko vienojas ražotājs un tehniskais dienests. Šie pārveidojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Vispārīgi testa nosacījumi

Testam piemēro šādas prasības un nosacījumus:

| a) | testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ± 10 °C vai augstākā temperatūrā, ja to pieprasa ražotājs; |
| --- | --- |

a)

testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ± 10 °C vai augstākā temperatūrā, ja to pieprasa ražotājs;

| b) | testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu. |
| --- | --- |

b)

testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu.

3.2.   Uzlāde

Sākumā visiem attiecīgajiem galvenajiem uzlādes kontaktoriem ir jābūt slēgtiem.

Testa iekārtas uzlādes vadības robežām jābūt atspējotām.

Testējamo ierīci uzlādē ar 1/3C līmeņa strāvu, bet nepārsniedzot maksimālo strāvu normālas darbības diapazonā, ko noteicis ražotājs.

Uzlādi turpina, līdz testējamā ierīce (automātiski) pārtrauc vai ierobežo uzlādi. Ja automātiskā pārtraukšanas funkcija nenostrādā vai ja šādas funkcijas nav, uzlādi turpina, līdz testējamā ierīce ir uzlādēta līdz divkāršai nominālajai ietilpībai.

3.3.   Standarta cikls un novērošanas periods

Uzreiz pēc uzlādes pārtraukšanas veic standarta ciklu, kas aprakstīts 8. pielikuma 1. papildinājumā, ja testējamās ierīces stāvoklis to neliedz.

Testu noslēdz 1 stundas ilgs novērošanas periods testa vides apkārtējās temperatūras apstākļos.

---

8.H PIELIKUMS

AIZSARDZĪBA PRET PĀRMĒRĪGU IZLĀDI

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt aizsardzības pret pārmērīgu izlādi veiktspēju. Ja šī funkcija tiek pielietota, tai jāpārtrauc vai jāierobežo izlādes strāva, lai pasargātu REESS no turpmākiem nopietniem bojājumiem pārāk zema SOC dēļ, kā noteicis ražotājs.

2.   UZSTĀDĪŠANA

Šo testu standarta ekspluatācijas apstākļos veic vai nu ar nokomplektētu REESS (tas var būt pabeigts transportlīdzeklis), vai ar saistītu(-ām) REESS apakšsistēmu(-ām), ietverot elementus un to elektriskos savienojumus. Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos.

Testu drīkst veikt ar pārveidotu testējamo ierīci, par ko vienojas ražotājs un tehniskais dienests. Šie pārveidojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Vispārīgi testa nosacījumi

Testam piemēro šādas prasības un nosacījumus:

| a) | testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ± 10 °C vai augstākā temperatūrā, ja to pieprasa ražotājs; |
| --- | --- |

a)

testu veic apkārtējā temperatūrā 20 °C ± 10 °C vai augstākā temperatūrā, ja to pieprasa ražotājs;

| b) | testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu. |
| --- | --- |

b)

testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu.

3.2.   Izlāde

Sākumā visiem attiecīgajiem galvenajiem uzlādes kontaktoriem ir jābūt slēgtiem.

Izlādi veic ar 1/3 C līmeņa strāvu, bet nepārsniedzot maksimālo strāvu normālas darbības diapazonā, ko noteicis ražotājs.

Izlādi turpina, līdz testējamā ierīce (automātiski) pārtrauc vai ierobežo izlādi. Ja automātiskā pārtraukšanas funkcija nenostrādā vai ja šādas funkcijas nav, izlādi turpina, līdz testējamā ierīce ir izlādēta līdz 25 procentiem no tās nominālā sprieguma līmeņa.

3.3.   Standarta uzlāde un novērošanas periods

Uzreiz pēc izlādes pabeigšanas testējamo ierīci uzlādē ar standarta uzlādi, kas aprakstīta 8. pielikuma 1. papildinājumā, ja testējamās ierīces stāvoklis to neliedz.

Testu noslēdz 1 stundas ilgs novērošanas periods testa vides apkārtējās temperatūras apstākļos.

---

8.I PIELIKUMS

AIZSARDZĪBA PRET PĀRKARŠANU

1.   NOLŪKS

Šā testa nolūks ir verificēt veiktspēju REESS aizsardzības līdzekļiem pret iekšēju pārkaršanu darbības laikā, pat ja dzesēšanas funkcija (ja tāda ir) nedarbojas. Gadījumā, ja nav nepieciešami specifiski aizsardzības pasākumi, lai nepieļautu nedrošu REESS stāvokli iekšējās pārkaršanas dēļ, šāda droša darbība ir jāpierāda.

2.   UZSTĀDĪŠANA

2.1.   Ar nokomplektētu REESS (tas varētu būt nokomplektēts transportlīdzeklis) vai ar saistītu(-ām) REESS apakšsistēmu(-ām) veic šādu testu, ietverot elementus un to elektriskos savienojumus. Ja ražotājs izvēlas testēšanu ar saistīto(-ajām) apakšsistēmu(-ām), ražotājam jāpierāda, ka testa rezultāti saprātīgi reprezentē nokomplektētas REESS veiktspēju attiecībā uz tās drošības veiktspēju tādos pašos apstākļos. Testu drīkst veikt ar pārveidotu testējamo ierīci, par ko vienojas ražotājs un tehniskais dienests. Šie pārveidojumi nedrīkst ietekmēt testa rezultātus.

2.2.   Ja REESS ir aprīkota ar dzesēšanas funkciju un ja REESS saglabā funkcionalitāti, dzesēšanas sistēmai nedarbojoties, dzesēšanas sistēmu testa nolūkā deaktivē.

2.3.   Testa laikā nepārtraukti mēra testējamās ierīces temperatūru apvalka iekšpusē, galvanisko elementu tuvumā, lai pārraudzītu temperatūras izmaiņas. Drīkst izmantot iebūvēto devēju, ja tāds ir. Ražotājs un tehniskais dienests vienojas par temperatūras devēja(-u) atrašanās vietu.

3.   PROCEDŪRAS

3.1.   Testa sākumā jādarbojas visām aizsardzības ierīcēm, kas ietekmē testējamās ierīces funkciju(-as), kuras attiecas uz testa iznākumu, izņemot jebkādu sistēmu, kas deaktivēta saskaņā ar 2.2. punktu.

3.2.   Testējamo ierīci testa laikā nepārtraukti uzlādē un izlādē ar nemainīgu strāvu, kas iespējami ātri palielina elementu temperatūru normālas darbības diapazonā, ko noteicis ražotājs.

3.3.   Testējamo ierīci ievieto konvekcijas krāsnī vai klimata kamerā. Temperatūru kamerā vai krāsnī pakāpeniski palielina, līdz tā attiecīgā gadījumā sasniedz saskaņā ar 3.3.1. vai 3.3.2. punktu noteikto temperatūru, un pēc tam līdz testa beigām uztur temperatūru, kas ir vienāda ar to vai lielāka par to.

3.3.1.   Ja REESS ir aprīkota ar aizsardzības līdzekļiem pret iekšējo pārkaršanu, temperatūru palielina līdz temperatūrai, ko ražotājs definējis kā ekspluatācijas temperatūras slieksni šādiem aizsardzības līdzekļiem, nodrošinot, lai testējamās ierīces temperatūra palielinās, kā norādīts iepriekš 3.2. punktā.

3.3.2.   Ja REESS nav aprīkota ar specifiskiem līdzekļiem pret iekšējo pārkaršanu, temperatūru palielina līdz maksimālajai ekspluatācijas temperatūrai, ko norādījis ražotājs.

3.4.   Testa beigas Testu beidz, kad tiek novērots viens no šādiem apstākļiem:

| a) | testējamā ierīce kavē un/vai ierobežo uzlādi un/vai izlādi, lai nepieļautu temperatūras celšanos; |
| --- | --- |

a)

testējamā ierīce kavē un/vai ierobežo uzlādi un/vai izlādi, lai nepieļautu temperatūras celšanos;

| b) | testējamās ierīces temperatūra ir stabilizējusies, kas nozīmē, ka temperatūras svārstības 2 stundu laikā nepārsniedz 4 °C; |
| --- | --- |

b)

testējamās ierīces temperatūra ir stabilizējusies, kas nozīmē, ka temperatūras svārstības 2 stundu laikā nepārsniedz 4 °C;

| c) | neatbilstība pieņemšanas kritērijiem, kā noteikts šo noteikumu 6.9.2.1. punktā. |
| --- | --- |

c)

neatbilstība pieņemšanas kritērijiem, kā noteikts šo noteikumu 6.9.2.1. punktā.

---

9.A PIELIKUMS

IZTURSPRIEGUMA TESTS

1.   VISPĀRĪGI

Izolācijas pretestība jāmēra pēc testa sprieguma pievadīšanas transportlīdzeklim ar iebūvētu lādētāju.

2.   PROCEDŪRA

Transportlīdzekļiem ar iebūvētiem lādētājiem piemēro šādu testēšanas procedūru.

| | Starp visiem lādētāja (kontaktdakšas) ievadiem un transportlīdzekļa atklātām strāvvadošām daļām, ieskaitot elektrisko šasiju, ja tāda ir, vienu minūti pievada maiņstrāvas testa spriegumu, kas ir vienāds ar 2 × (Un + 1 200) V rms ar 50 Hz vai 60 Hz frekvenci, kur Un ir maiņstrāvas spriegums ievadā (rms). |
| --- | --- |

Starp visiem lādētāja (kontaktdakšas) ievadiem un transportlīdzekļa atklātām strāvvadošām daļām, ieskaitot elektrisko šasiju, ja tāda ir, vienu minūti pievada maiņstrāvas testa spriegumu, kas ir vienāds ar 2 × (Un + 1 200) V rms ar 50 Hz vai 60 Hz frekvenci, kur Un ir maiņstrāvas spriegums ievadā (rms).

| | Testu veic pabeigtam transportlīdzeklim. |
| --- | --- |

Testu veic pabeigtam transportlīdzeklim.

| | Visām elektriskajām ierīcēm jābūt pievienotām. |
| --- | --- |

Visām elektriskajām ierīcēm jābūt pievienotām.

Norādītā maiņstrāvas sprieguma vietā vienu minūti drīkst pievadīt līdzstrāvas spriegumu, kura vērtība ir ekvivalenta maiņstrāvas sprieguma maksimālajai vērtībai.

Pēc testa mēra izolācijas pretestību, kad pievadīta 500 V līdzstrāva starp visiem ievadiem un transportlīdzekļa atklātām strāvvadošām daļām, tostarp elektriskajai šasijai, ja tāda ir.

---

9.B PIELIKUMS

ŪDENSIZTURĪBAS TESTS

1.   VISPĀRĪGI

Izolācijas pretestība jāmēra pēc ūdensizturības veiktspējas testa veikšanas.

2.   PROCEDŪRA

Transportlīdzekļiem ar iebūvētu lādētāju piemēro šādu testēšanas procedūru.

Saskaņā ar testa procedūru IPX5 aizsardzības pakāpes izvērtēšanai pret ūdens iekļūšanu ūdensizturību pārbauda šādi.

| a) | No visiem praktiski iespējamiem virzieniem saldūdens strūklu virza uz korpusu, izmantojot attēlā parādīto standarta testa sprauslu.

  Testa ierīce aizsardzības pret ūdens strūklām (šļūtenes sprauslām) verificēšanai




  Teksts attēlu

  Plūsmas mērītājs

  φD′ = 6,3 mm
  mērvienība: mm
  Jāievēro šādi nosacījumi:






  i) | sprauslas iekšējais diametrs: 6,3 mm; |
| --- | --- | --- |

a)

No visiem praktiski iespējamiem virzieniem saldūdens strūklu virza uz korpusu, izmantojot attēlā parādīto standarta testa sprauslu.

Testa ierīce aizsardzības pret ūdens strūklām (šļūtenes sprauslām) verificēšanai

Plūsmas mērītājs

φD′ = 6,3 mm

mērvienība: mm

Jāievēro šādi nosacījumi:

i)

sprauslas iekšējais diametrs: 6,3 mm;

| ii) | ražība: 12,5 l/min ± 5 procenti; |
| --- | --- |

ii)

ražība: 12,5 l/min ± 5 procenti;

| iii) | ūdens spiediens: iestata, lai sasniegtu norādīto ražību; |
| --- | --- |

iii)

ūdens spiediens: iestata, lai sasniegtu norādīto ražību;

| iv) | pamatplūsma: aplis aptuveni 40 mm diametrā, 2,5 m attālumā no sprauslas; |
| --- | --- |

iv)

pamatplūsma: aplis aptuveni 40 mm diametrā, 2,5 m attālumā no sprauslas;

| v) | testa ilgums uz korpusa apsmidzināmā laukuma kvadrātmetru: 1 min.; |
| --- | --- |

v)

testa ilgums uz korpusa apsmidzināmā laukuma kvadrātmetru: 1 min.;

| vi) | testa minimālais ilgums: 3 min.; |
| --- | --- |

vi)

testa minimālais ilgums: 3 min.;

| vii) | attālums no sprauslas līdz korpusa virsmai: starp 2,5 m un 3 m. |
| --- | --- |

vii)

attālums no sprauslas līdz korpusa virsmai: starp 2,5 m un 3 m.

| b) | Pēc tam pievada 500 V līdzstrāvu starp visiem augstsprieguma ievadiem un transportlīdzekļa atklātām strāvvadošām daļām / elektrisko šasiju, ja tāda ir, lai izmērītu izolācijas pretestību. |
| --- | --- |

b)

Pēc tam pievada 500 V līdzstrāvu starp visiem augstsprieguma ievadiem un transportlīdzekļa atklātām strāvvadošām daļām / elektrisko šasiju, ja tāda ir, lai izmērītu izolācijas pretestību.

---