# Az Európai Unió L 146/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 146 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. június 5. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 146

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. június 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/911 végrehajtási rendelete (2019. május 24.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Costers del Segre [OEM]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/912 végrehajtási rendelete (2019. május 28.) az illetékes hatóságok által a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően nyilvánosságra hozandó információk formátuma, szerkezete, tartalma és éves nyilvánosságrahozatali időpontja tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló 650/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/913 végrehajtási rendelete (2019. május 29.) a lantán-karbonát-oktahidrát macskák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújításáról, valamint a 163/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (az engedély jogosultja: Bayer HealthCare AG) (
  1
  ) | 57 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/914 végrehajtási rendelete (2019. május 29.) a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény hízópulykák, tenyészpulykák és kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: HuvePharma NV) (
  1
  ) | 60 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/915 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 63 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/916 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási aránynak a 2019. naptári év vonatkozásában történő rögzítéséről | 98 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/917 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/848 rendeletének 25. cikke szerinti, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerhez szükséges műszaki leírások, intézkedések és egyéb követelmények megállapításáról | 100 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2019/918 határozata (2019. május 29.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről | 104 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/919 végrehajtási határozata (2019. június 4.) a 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából a kedvtelési célú vízi járművekre és motoros vízi sporteszközökre vonatkozóan kidolgozott harmonizált szabványokról | 106 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 1/2019 határozata (2019. május 23.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatásköröknek az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházásáról [2019/920] | 114 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/911 végrehajtási rendelete (2019. május 24.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Costers del Segre [OEM])

1

*

A Bizottság (EU) 2019/912 végrehajtási rendelete (2019. május 28.) az illetékes hatóságok által a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően nyilvánosságra hozandó információk formátuma, szerkezete, tartalma és éves nyilvánosságrahozatali időpontja tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló 650/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2019/913 végrehajtási rendelete (2019. május 29.) a lantán-karbonát-oktahidrát macskák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújításáról, valamint a 163/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (az engedély jogosultja: Bayer HealthCare AG) (
  1
  )

1

57

*

A Bizottság (EU) 2019/914 végrehajtási rendelete (2019. május 29.) a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény hízópulykák, tenyészpulykák és kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: HuvePharma NV) (
  1
  )

Bacillus licheniformis

1

60

*

A Bizottság (EU) 2019/915 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

63

*

A Bizottság (EU) 2019/916 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási aránynak a 2019. naptári év vonatkozásában történő rögzítéséről

98

*

A Bizottság (EU) 2019/917 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/848 rendeletének 25. cikke szerinti, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerhez szükséges műszaki leírások, intézkedések és egyéb követelmények megállapításáról

100

HATÁROZATOK

*

A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2019/918 határozata (2019. május 29.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

104

*

A Bizottság (EU) 2019/919 végrehajtási határozata (2019. június 4.) a 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából a kedvtelési célú vízi járművekre és motoros vízi sporteszközökre vonatkozóan kidolgozott harmonizált szabványokról

106

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 1/2019 határozata (2019. május 23.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatásköröknek az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházásáról [2019/920]

114

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 748/2012/EU rendeletnek a kockázatalapú megfelelőség-ellenőrzés I. mellékletbe történő felvétele és a környezetvédelmi követelmények végrehajtása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. március 12-i (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 144., 2019.6.3. ) | 116 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 748/2012/EU rendeletnek a kockázatalapú megfelelőség-ellenőrzés I. mellékletbe történő felvétele és a környezetvédelmi követelmények végrehajtása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. március 12-i (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 144., 2019.6.3. )

( HL L 144., 2019.6.3. )

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/911 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. május 24.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Costers del Segre [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta a „Costers del Segre” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta a „Costers del Segre” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Costers del Segre” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 24-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 38., 2019.1.31., 6. o.

2

---

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/912 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. május 28.)

az illetékes hatóságok által a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően nyilvánosságra hozandó információk formátuma, szerkezete, tartalma és éves nyilvánosságrahozatali időpontja tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló 650/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 143. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 650/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza a 2013/36/EU irányelv 143. cikkének megfelelően az illetékes hatóságok által nyilvánosságra hozandó információk formátumát, szerkezetét, tartalmát és éves nyilvánosságrahozatali időpontját. Az illetékes hatóságok által az említett végrehajtási rendeletnek megfelelően nyilvánosságra hozandó információkat most az intézmények prudenciális felügyeleti keretében tett változtatásokkal való összhang biztosítása érdekében aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A 650/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza a 2013/36/EU irányelv 143. cikkének megfelelően az illetékes hatóságok által nyilvánosságra hozandó információk formátumát, szerkezetét, tartalmát és éves nyilvánosságrahozatali időpontját. Az illetékes hatóságok által az említett végrehajtási rendeletnek megfelelően nyilvánosságra hozandó információkat most az intézmények prudenciális felügyeleti keretében tett változtatásokkal való összhang biztosítása érdekében aktualizálni kell.

| (2) | Fontos, hogy az illetékes hatóságok által közzétett információk jó minőségűek és könnyen összehasonlíthatók legyenek. A 650/2014/EU végrehajtási rendelet 5. cikkét ezért módosítani kell annak egyértelműsítése érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak csak a felügyeletük alá tartozó intézményektől származó összesített statisztikai adatokat kell összeállítaniuk, valamint annak egyértelműsítése érdekében, hogy mely időszakra vonatkozóan kell adatot szolgáltatni. |
| --- | --- |

(2)

Fontos, hogy az illetékes hatóságok által közzétett információk jó minőségűek és könnyen összehasonlíthatók legyenek. A 650/2014/EU végrehajtási rendelet 5. cikkét ezért módosítani kell annak egyértelműsítése érdekében, hogy az illetékes hatóságoknak csak a felügyeletük alá tartozó intézményektől származó összesített statisztikai adatokat kell összeállítaniuk, valamint annak egyértelműsítése érdekében, hogy mely időszakra vonatkozóan kell adatot szolgáltatni.

| (3) | A 650/2014/EU végrehajtási rendelet I. melléklete meghatározza az egyes tagállamokban elfogadott jogszabályok, rendeletek, közigazgatási előírások és általános útmutatásokkal kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalához használandó táblákat. Az említett mellékletet módosítani kell, hogy hasznosabb és relevánsabb információkat adjon arról, hogy az illetékes hatóságok miként látják el a felügyeletet joghatóságukban. |
| --- | --- |

(3)

A 650/2014/EU végrehajtási rendelet I. melléklete meghatározza az egyes tagállamokban elfogadott jogszabályok, rendeletek, közigazgatási előírások és általános útmutatásokkal kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalához használandó táblákat. Az említett mellékletet módosítani kell, hogy hasznosabb és relevánsabb információkat adjon arról, hogy az illetékes hatóságok miként látják el a felügyeletet joghatóságukban.

| (4) | A 650/2014/EU végrehajtási rendelet II. melléklete meghatározza az uniós jogban biztosított választási lehetőségekkel és mérlegelési jogkörrel kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalához használandó táblákat. Az említett mellékletet módosítani kell, hogy kiterjedjen az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletből (3) eredő további választási lehetőségekre és mérlegelési jogkörökre. Módosítani kell továbbá azért, hogy különbséget lehessen tenni az említett választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök átmeneti vagy állandó jellege között, valamint az említett választási lehetőségeknek és mérlegelési jogköröknek egyrészről hitelintézetekre, másrészről befektetési vállalkozásokra való alkalmazása között. |
| --- | --- |

(4)

A 650/2014/EU végrehajtási rendelet II. melléklete meghatározza az uniós jogban biztosított választási lehetőségekkel és mérlegelési jogkörrel kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatalához használandó táblákat. Az említett mellékletet módosítani kell, hogy kiterjedjen az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletből (3) eredő további választási lehetőségekre és mérlegelési jogkörökre. Módosítani kell továbbá azért, hogy különbséget lehessen tenni az említett választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök átmeneti vagy állandó jellege között, valamint az említett választási lehetőségeknek és mérlegelési jogköröknek egyrészről hitelintézetekre, másrészről befektetési vállalkozásokra való alkalmazása között.

| (5) | A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra vonatkozó EBH-iránymutatás (SREP) (4) végrehajtásának átláthatóbbnak kell lennie. A 650/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletét ezért módosítani kell, hogy magában foglalja a likviditási megfelelés belső értékelési eljárására (ILAAP) vonatkozó felügyeleti megközelítés leírását. |
| --- | --- |

(5)

A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra vonatkozó EBH-iránymutatás (SREP) (4) végrehajtásának átláthatóbbnak kell lennie. A 650/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletét ezért módosítani kell, hogy magában foglalja a likviditási megfelelés belső értékelési eljárására (ILAAP) vonatkozó felügyeleti megközelítés leírását.

| (6) | El kell kerülni az átfedéseket és javítani kell az illetékes hatóságok által közzétett összesített statisztikai adatok összehasonlíthatóságát. A 650/2014/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletét ezért módosítani kell, hogy figyelembe vegye az intézmények által az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) első része II. címe 2. fejezetének megfelelően alkalmazott prudenciális konszolidáció szintjét. |
| --- | --- |

(6)

El kell kerülni az átfedéseket és javítani kell az illetékes hatóságok által közzétett összesített statisztikai adatok összehasonlíthatóságát. A 650/2014/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletét ezért módosítani kell, hogy figyelembe vegye az intézmények által az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) első része II. címe 2. fejezetének megfelelően alkalmazott prudenciális konszolidáció szintjét.

| (7) | A nyilvánosságra hozott információk minőségének javítása és a szóban forgó információk érdemibb összehasonlításának lehetővé tétele érdekében a 650/2014/EU végrehajtási rendelet mellékleteiben található tábláknak részletes iránymutatást és útmutatót kell tartalmazniuk. |
| --- | --- |

(7)

A nyilvánosságra hozott információk minőségének javítása és a szóban forgó információk érdemibb összehasonlításának lehetővé tétele érdekében a 650/2014/EU végrehajtási rendelet mellékleteiben található tábláknak részletes iránymutatást és útmutatót kell tartalmazniuk.

| (8) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.

| (9) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, elemezte az azzal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét. |
| --- | --- |

(9)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, elemezte az azzal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét.

| (10) | A 650/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

A 650/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 650/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 5. cikk második és harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az illetékes hatóságok minden évben július 31-ig aktualizálják az említett irányelv 143. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett információkat. Ezek az információk az előző naptári évre vonatkoznak.
  Az illetékes hatóságok a prudenciális felügyeletük alá tartozó intézményekre vonatkozóan rendszeresen, de legkésőbb minden év július 31-ig aktualizálják az említett irányelv 143. cikke (1) bekezdésének a)–c) pontjában említett információkat, kivéve, ha a legutóbb közzétett információk nem változtak.” |
| --- | --- |

(1)

Az 5. cikk második és harmadik bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az illetékes hatóságok minden évben július 31-ig aktualizálják az említett irányelv 143. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett információkat. Ezek az információk az előző naptári évre vonatkoznak.

Az illetékes hatóságok a prudenciális felügyeletük alá tartozó intézményekre vonatkozóan rendszeresen, de legkésőbb minden év július 31-ig aktualizálják az említett irányelv 143. cikke (1) bekezdésének a)–c) pontjában említett információkat, kivéve, ha a legutóbb közzétett információk nem változtak.”

| (2) | Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(2)

Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| (3) | A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(3)

A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

| (4) | A III. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(4)

A III. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép.

| (5) | A IV. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(5)

A IV. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  A Bizottság 650/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 4.) az illetékes hatóságok által a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően nyilvánosságra hozandó információk formátuma, szerkezete, tartalma és éves nyilvánosságrahozatali időpontja tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 185., 2014.6.25., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 11., 2015.1.17., 1. o.).

3

(4)  Iránymutatások a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra (SREP) vonatkozó közös eljárásokról és módszerekről, 2014. december 19., EBA/GL/2014/13.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

SZABÁLYOK ÉS IRÁNYMUTATÁS

Táblajegyzék

| 1. rész | A 2013/36/EU irányelv átültetése a nemzeti jogba |
| --- | --- |
| 2. rész | Modellek jóváhagyása |
| 3. rész | Speciális hitelezési kitettségek |
| 4. rész | Hitelkockázat-mérséklés |
| 5. rész | Az intézményekre alkalmazott speciális nyilvánosságrahozatali követelmények |
| 6. rész | A prudenciális követelmények alkalmazása alóli mentességek |
| 7. rész | Befolyásoló részesedés hitelintézetben |
| 8. rész | Szabályozói és pénzügyi adatszolgáltatás |

1. rész

A 2013/36/EU irányelv átültetése a nemzeti jogba

2. rész

Modellek jóváhagyása

3. rész

Speciális hitelezési kitettségek

4. rész

Hitelkockázat-mérséklés

5. rész

Az intézményekre alkalmazott speciális nyilvánosságrahozatali követelmények

6. rész

A prudenciális követelmények alkalmazása alóli mentességek

7. rész

Befolyásoló részesedés hitelintézetben

8. rész

Szabályozói és pénzügyi adatszolgáltatás

Általános megjegyzések az I. melléklet tábláinak kitöltéséhez

Az illetékes hatóságok az általános kritériumokra és módszertanokra vonatkozó információk közzététele során nem hozhatnak nyilvánosságra semmilyen, konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedést, függetlenül attól, hogy az egyetlen intézményre vagy intézmények csoportjára vonatkozik-e.

1. RÉSZ

A 2013/36/EU irányelv átültetése a nemzeti jogba

| | A 2013/36/EU irányelv rendelkezéseinek átültetése | A 2013/36/EU irányelv rendelkezései | A nemzeti szövegre mutató hiperlinkek (1) | Hivatkozás(ok) a nemzeti rendelkezésekre (2) | Elérhető-e angolul? (I/N) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | | (nn/hh/éééé) |
| 020 | I. | Tárgy, hatály és fogalommeghatározások |

A 2013/36/EU irányelv rendelkezéseinek átültetése

A 2013/36/EU irányelv rendelkezései

A nemzeti szövegre mutató hiperlinkek (1)

Hivatkozás(ok) a nemzeti rendelkezésekre (2)

Elérhető-e angolul? (I/N)

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

I.

1–3. cikk

030

| II. | Illetékes hatóságok |
| --- | --- |

II.

4–7. cikk

040

| III. | A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférés követelményei |
| --- | --- |

III.

8–27. cikk

050

| 1. | A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférés általános követelményei |
| --- | --- |

1.

A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférés általános követelményei

8–21. cikk

060

| 2. | Befolyásoló részesedés hitelintézetben |
| --- | --- |

2.

Befolyásoló részesedés hitelintézetben

22–27. cikk

070

| IV. | A befektetési vállalkozások indulótőkéje |
| --- | --- |

IV.

28–32. cikk

080

| V. | A letelepedés szabadságára és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó rendelkezések |
| --- | --- |

V.

33–46. cikk

090

| 1. | Általános elvek |
| --- | --- |

1.

Általános elvek

33–34. cikk

100

| 2. | A hitelintézetek letelepedési joga |
| --- | --- |

2.

A hitelintézetek letelepedési joga

35–38. cikk

110

| 3. | A szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása |
| --- | --- |

3.

A szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása

39. cikk

120

| 4. | A fogadó tagállam illetékes hatóságainak hatáskörei |
| --- | --- |

4.

A fogadó tagállam illetékes hatóságainak hatáskörei

40–46. cikk

130

| VI. | Kapcsolatok harmadik országokkal |
| --- | --- |

VI.

47–48. cikk

140

| VII. | Prudenciális felügyelet |
| --- | --- |

VII.

49–142. cikk

150

| 1. | A prudenciális felügyelet elvei |
| --- | --- |

1.

A prudenciális felügyelet elvei

49–72. cikk

160

| 1.1. | A székhely szerinti és a fogadó tagállam hatásköre és feladatai |
| --- | --- |

1.1.

A székhely szerinti és a fogadó tagállam hatásköre és feladatai

49–52. cikk

170

| 1.2. | Információcsere és szakmai titoktartás |
| --- | --- |

1.2.

Információcsere és szakmai titoktartás

53–62. cikk

180

| 1.3. | Az éves és összevont beszámolók jogi ellenőrzéséért felelős személyek feladatai |
| --- | --- |

1.3.

Az éves és összevont beszámolók jogi ellenőrzéséért felelős személyek feladatai

63. cikk

190

| 1.4. | Felügyeleti hatáskörök, szankcionálási hatáskörök és jogorvoslathoz való jog |
| --- | --- |

1.4.

Felügyeleti hatáskörök, szankcionálási hatáskörök és jogorvoslathoz való jog

64–72. cikk

200

| 2. | Felülvizsgálati eljárások |
| --- | --- |

2.

Felülvizsgálati eljárások

73–110. cikk

210

| 2.1. | A tőkemegfelelés belső értékelési eljárása |
| --- | --- |

2.1.

A tőkemegfelelés belső értékelési eljárása

73. cikk

220

| 2.2. | Az intézmények rendszerei, eljárásai és mechanizmusai |
| --- | --- |

2.2.

Az intézmények rendszerei, eljárásai és mechanizmusai

74–96. cikk

230

| 2.3. | Felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás |
| --- | --- |

2.3.

Felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás

97–101. cikk

240

| 2.4. | Felügyeleti intézkedések és hatáskörök |
| --- | --- |

2.4.

Felügyeleti intézkedések és hatáskörök

102–107. cikk

250

| 2.5. | Az alkalmazás szintje |
| --- | --- |

2.5.

Az alkalmazás szintje

108–110. cikk

260

| 3. | Összevont alapú felügyelet |
| --- | --- |

3.

Összevont alapú felügyelet

111–127. cikk

270

| 3.1. | Az összevont alapú felügyelet végzésének elvei |
| --- | --- |

3.1.

Az összevont alapú felügyelet végzésének elvei

111–118. cikk

280

| 3.2. | Pénzügyi holdingtársaságok, vegyes pénzügyi holdingtársaságok és vegyes tevékenységű holdingtársaságok |
| --- | --- |

3.2.

Pénzügyi holdingtársaságok, vegyes pénzügyi holdingtársaságok és vegyes tevékenységű holdingtársaságok

119–127. cikk

290

| 4. | Tőkepufferek |
| --- | --- |

4.

Tőkepufferek

128–142. cikk

300

| 4.1. | Pufferek |
| --- | --- |

4.1.

Pufferek

128–134. cikk

310

| 4.2. | Anticiklikus tőkepufferek meghatározása és kiszámítása |
| --- | --- |

4.2.

Anticiklikus tőkepufferek meghatározása és kiszámítása

135–140. cikk

320

| 4.3. | Tőkefenntartási intézkedések |
| --- | --- |

4.3.

Tőkefenntartási intézkedések

141–142. cikk

330

| VIII. | Az illetékes hatóságok általi nyilvánosságra hozatal |
| --- | --- |

VIII.

143–144. cikk

340

| IX. | A 2002/87/EK irányelv módosításai |
| --- | --- |

IX.

150. cikk

350

| X. | Átmeneti és záró rendelkezések |
| --- | --- |

X.

151–165. cikk

360

| 1. | A letelepedési szabadságot és a szolgáltatásnyújtás szabadságát gyakorló intézmények felügyeletére vonatkozó átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

1.

A letelepedési szabadságot és a szolgáltatásnyújtás szabadságát gyakorló intézmények felügyeletére vonatkozó átmeneti rendelkezések

151–159. cikk

370

| 2. | A tőkepufferekre vonatkozó átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

2.

A tőkepufferekre vonatkozó átmeneti rendelkezések

160. cikk

380

| 3. | Záró rendelkezések |
| --- | --- |

3.

Záró rendelkezések

161–165. cikk

2. RÉSZ

Modellek jóváhagyása

| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| --- | --- | --- |
| | A módszer leírása |
| | A belső minősítésen alapuló (IRB) módszer hitelkockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés |
| 020 | Az IRB-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok | [szabad szöveg] |
| 030 | Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok | [szabad szöveg] |
| 040 | Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja | [szabad szöveg] |
| | A belső modellen alapuló módszer (IMA-módszer) piaci kockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés |
| 050 | Az IMA-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok | [szabad szöveg] |
| 060 | Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok | [szabad szöveg] |
| 070 | Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja | [szabad szöveg] |
| | A belső modell módszer (IMM-módszer) partnerkockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés |
| 080 | Az IMM-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok | [szabad szöveg] |
| 090 | Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok | [szabad szöveg] |
| 100 | Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja | [szabad szöveg] |
| | A fejlett mérési módszer (AMA-módszer) működési kockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés |
| 110 | Az AMA-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok | [szabad szöveg] |
| 120 | Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok | [szabad szöveg] |
| 130 | Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja | [szabad szöveg] |

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

A módszer leírása

A belső minősítésen alapuló (IRB) módszer hitelkockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés

020

Az IRB-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok

[szabad szöveg]

030

Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok

[szabad szöveg]

040

Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja

[szabad szöveg]

A belső modellen alapuló módszer (IMA-módszer) piaci kockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés

050

Az IMA-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok

[szabad szöveg]

060

Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok

[szabad szöveg]

070

Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja

[szabad szöveg]

A belső modell módszer (IMM-módszer) partnerkockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés

080

Az IMM-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok

[szabad szöveg]

090

Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok

[szabad szöveg]

100

Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja

[szabad szöveg]

A fejlett mérési módszer (AMA-módszer) működési kockázati minimális tőkekövetelmények kiszámításához történő használatának jóváhagyására vonatkozó felügyeleti megközelítés

110

Az AMA-módszer alkalmazásának jóváhagyását kérő intézmények által minimálisan benyújtandó dokumentumok

[szabad szöveg]

120

Az illetékes hatóság által végzett értékelési eljárás ismertetése (önértékelés, külső könyvvizsgálók és helyszíni vizsgálatok alkalmazása) és az értékelés során alkalmazott főbb kritériumok

[szabad szöveg]

130

Az illetékes hatóság által hozott határozatok formája és a kérelmezők tájékoztatásának módja

[szabad szöveg]

3. RÉSZ

Speciális hitelezési kitettségek

| | 575/2013/EU rendelet | Rendelkezések | Az illetékes hatóság által nyújtandó információ |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| 020 | 153. cikk (5) bekezdés | Közzétettek-e az illetékes hatóságok útmutatót arra vonatkozóan, hogy az intézményeknek hogyan kell figyelembe venniük a 153. cikk (5) bekezdésében említett tényezőket a kockázati súlyok speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésekor? | [Igen/Nem] |
| 030 | Amennyiben igen, kérjük adja meg a nemzeti útmutató elérhetőségét. | [tagállami dokumentum hivatkozása] |
| 040 | Elérhető-e a nemzeti útmutató angolul? | [Igen/Nem] |

575/2013/EU rendelet

Rendelkezések

Az illetékes hatóság által nyújtandó információ

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

153. cikk (5) bekezdés

Közzétettek-e az illetékes hatóságok útmutatót arra vonatkozóan, hogy az intézményeknek hogyan kell figyelembe venniük a 153. cikk (5) bekezdésében említett tényezőket a kockázati súlyok speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésekor?

[Igen/Nem]

030

Amennyiben igen, kérjük adja meg a nemzeti útmutató elérhetőségét.

[tagállami dokumentum hivatkozása]

040

Elérhető-e a nemzeti útmutató angolul?

[Igen/Nem]

4. RÉSZ

Hitelkockázat-mérséklés

| | 575/2013/EU rendelet | Rendelkezések | Leírás | Az illetékes hatóság által nyújtandó információ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| 020 | 201. cikk (2) bekezdés | Az előre rendelkezésre nem bocsátott hitelkockázati fedezet elismert nyújtóit felsoroló jegyzék vagy az ezek azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumok közzététele | Az illetékes hatóságok kötelesek közzétenni és frissíteni az 575/2013/EU rendelet 201. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet elismert nyújtóinak minősülő pénzügyi vállalkozások jegyzékét vagy az ilyen elismert nyújtók azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumokat | A pénzügyi vállalkozások jegyzéke vagy az ezek azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumok | [szabad szöveg – megadható az illetékes hatóság megfelelő weboldalára mutató link] |
| 030 | Az alkalmazandó prudenciális követelmények leírása | Az illetékes hatóságok az elismert pénzügyi vállalkozások jegyzékével vagy az ezek azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumokkal együtt kötelesek közzétenni az alkalmazandó prudenciális követelmények leírását | Az illetékes hatóság által alkalmazott prudenciális követelmények részletes ismertetése | [szabad szöveg] |
| 040 | 227. cikk (2) bekezdés e) pont | A 0 %-os volatilitási korrekciós tényező alkalmazásának feltétele | A pénzügyi biztosítékok összetett módszere szerint az intézmények 0 %-os volatilitási korrekciós tényezőt alkalmazhatnak, ha az ügylet elszámolása az adott ügylettípushoz bizonyítottan alkalmas elszámolási rendszerben történik | Annak részletes ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen alapon tekint alkalmasnak valamely elszámolási rendszert | [szabad szöveg] |
| 050 | 227. cikk (2) bekezdés f) pont | A 0 %-os volatilitási korrekciós tényező alkalmazásának feltétele | A pénzügyi biztosítékok összetett módszere szerint az intézmények 0 %-os volatilitási korrekciós tényezőt alkalmazhatnak, ha a megállapodáshoz vagy ügylethez kapcsolódó okmányok az adott értékpapírokkal kapcsolatos repoügyletek vagy értékpapír-kölcsönzési és értékpapír-kölcsönvételi ügyletek esetében előírt szabványos piaci okmányok | Annak meghatározása, hogy mely okmányok tekinthetők szabványos piaci okmányoknak | [szabad szöveg] |
| 060 | 229. cikk (1) bekezdés | Ingatlanbiztosítékok értékelési elvei az IRB-módszer szerint | Az ingatlant a független értékbecslő a jelzálog-hitelbiztosítéki értéken vagy annál alacsonyabb értéken értékelheti azon tagállamokban, ahol a jogszabályi vagy rendeleti előírásokban szigorú kritériumokat határoztak meg a jelzálog-hitelbiztosítéki érték meghatározására vonatkozóan | A nemzeti előírásokban a jelzálog-hitelbiztosítéki érték meghatározása tekintetében megállapított kritériumok | [szabad szöveg] |

575/2013/EU rendelet

Rendelkezések

Leírás

Az illetékes hatóság által nyújtandó információ

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

201. cikk (2) bekezdés

Az előre rendelkezésre nem bocsátott hitelkockázati fedezet elismert nyújtóit felsoroló jegyzék vagy az ezek azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumok közzététele

Az illetékes hatóságok kötelesek közzétenni és frissíteni az 575/2013/EU rendelet 201. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint az előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet elismert nyújtóinak minősülő pénzügyi vállalkozások jegyzékét vagy az ilyen elismert nyújtók azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumokat

A pénzügyi vállalkozások jegyzéke vagy az ezek azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumok

[szabad szöveg – megadható az illetékes hatóság megfelelő weboldalára mutató link]

030

Az alkalmazandó prudenciális követelmények leírása

Az illetékes hatóságok az elismert pénzügyi vállalkozások jegyzékével vagy az ezek azonosítására vonatkozó iránymutató kritériumokkal együtt kötelesek közzétenni az alkalmazandó prudenciális követelmények leírását

Az illetékes hatóság által alkalmazott prudenciális követelmények részletes ismertetése

[szabad szöveg]

040

227. cikk (2) bekezdés e) pont

A 0 %-os volatilitási korrekciós tényező alkalmazásának feltétele

A pénzügyi biztosítékok összetett módszere szerint az intézmények 0 %-os volatilitási korrekciós tényezőt alkalmazhatnak, ha az ügylet elszámolása az adott ügylettípushoz bizonyítottan alkalmas elszámolási rendszerben történik

Annak részletes ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen alapon tekint alkalmasnak valamely elszámolási rendszert

[szabad szöveg]

050

227. cikk (2) bekezdés f) pont

A 0 %-os volatilitási korrekciós tényező alkalmazásának feltétele

A pénzügyi biztosítékok összetett módszere szerint az intézmények 0 %-os volatilitási korrekciós tényezőt alkalmazhatnak, ha a megállapodáshoz vagy ügylethez kapcsolódó okmányok az adott értékpapírokkal kapcsolatos repoügyletek vagy értékpapír-kölcsönzési és értékpapír-kölcsönvételi ügyletek esetében előírt szabványos piaci okmányok

Annak meghatározása, hogy mely okmányok tekinthetők szabványos piaci okmányoknak

[szabad szöveg]

060

229. cikk (1) bekezdés

Ingatlanbiztosítékok értékelési elvei az IRB-módszer szerint

Az ingatlant a független értékbecslő a jelzálog-hitelbiztosítéki értéken vagy annál alacsonyabb értéken értékelheti azon tagállamokban, ahol a jogszabályi vagy rendeleti előírásokban szigorú kritériumokat határoztak meg a jelzálog-hitelbiztosítéki érték meghatározására vonatkozóan

A nemzeti előírásokban a jelzálog-hitelbiztosítéki érték meghatározása tekintetében megállapított kritériumok

[szabad szöveg]

5. RÉSZ

Az intézményekre alkalmazott speciális nyilvánosságrahozatali követelmények

| | 2013/36/EU irányelv | 575/2013/EU rendelet | Rendelkezés | Az illetékes hatóság által nyújtandó információ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| 020 | 106. cikk (1) bekezdés a) pont | | Az illetékes hatóságok kötelezhetik az intézményeket arra, hogy az 575/2013/EU rendelet nyolcadik részében említett információkat évente többször nyilvánosságra hozzák, és a nyilvánosságra hozatal határidejét meghatározzák | Az intézmények által teljesítendő nyilvánosságra hozatal gyakorisága és határideje | [szabad szöveg] |
| 030 | 106. cikk (1) bekezdés b) pont | | Az illetékes hatóságok kötelezhetik az intézményeket arra, hogy a pénzügyi kimutatásoktól eltérő nyilvánosságra hozatalokra külön kommunikációs eszközt és helyszínt vegyenek igénybe | Az intézmények által használandó külön kommunikációs eszközök típusai | [szabad szöveg] |
| 040 | | 13. cikk (1) és (2) bekezdés | A jelentős leányvállalatoknak és a helyi piacukon nagy jelentőséggel bíró leányvállalatoknak egyedi vagy szubkonszolidált alapon kell nyilvánosságra hozniuk az 575/2013/EU rendelet nyolcadik részében meghatározott információkat. | Az illetékes hatóság által a leányvállalat jelentőségének meghatározására alkalmazott kritériumok | [szabad szöveg] |

2013/36/EU irányelv

575/2013/EU rendelet

Rendelkezés

Az illetékes hatóság által nyújtandó információ

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

106. cikk (1) bekezdés a) pont

Az illetékes hatóságok kötelezhetik az intézményeket arra, hogy az 575/2013/EU rendelet nyolcadik részében említett információkat évente többször nyilvánosságra hozzák, és a nyilvánosságra hozatal határidejét meghatározzák

Az intézmények által teljesítendő nyilvánosságra hozatal gyakorisága és határideje

[szabad szöveg]

030

106. cikk (1) bekezdés b) pont

Az illetékes hatóságok kötelezhetik az intézményeket arra, hogy a pénzügyi kimutatásoktól eltérő nyilvánosságra hozatalokra külön kommunikációs eszközt és helyszínt vegyenek igénybe

Az intézmények által használandó külön kommunikációs eszközök típusai

[szabad szöveg]

040

13. cikk (1) és (2) bekezdés

A jelentős leányvállalatoknak és a helyi piacukon nagy jelentőséggel bíró leányvállalatoknak egyedi vagy szubkonszolidált alapon kell nyilvánosságra hozniuk az 575/2013/EU rendelet nyolcadik részében meghatározott információkat.

Az illetékes hatóság által a leányvállalat jelentőségének meghatározására alkalmazott kritériumok

[szabad szöveg]

6. RÉSZ

A prudenciális követelmények alkalmazása alóli mentességek

| | 575/2013/EU rendelet | Rendelkezések | Leírás | Az illetékes hatóság által nyújtandó információ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| 020 | 7. cikk (1) és (2) bekezdés


  (Leányvállalatoknak egyedi alapon biztosított mentesség) | Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól | A mentesség akkor adható meg a leányvállalatnak, ha a 7. cikk (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek anyavállalat általi visszafizetésének jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya nincs és nem várható. | Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs akadálya | [szabad szöveg] |
| 030 | 7. cikk (3) bekezdés


  (Anyaintézményeknek egyedi alapon biztosított mentesség) | Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól | A mentesség akkor adható meg az anyaintézménynek, ha a 7. cikk (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek anyaintézmény számára történő visszafizetésének jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya nincs és nem várható. | Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs akadálya | [szabad szöveg] |
| 040 | 8. cikk


  (Leányvállalatoknak biztosított mentesség a likviditási követelmények alkalmazása alól) | Mentesség az 575/2013/EU rendelet hatodik részében meghatározott likviditási követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól | A 8. cikk (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában akkor adható mentesség alcsoporthoz tartozó intézmények számára, ha ezek az intézmények olyan, az illetékes hatóságok követelményeinek megfelelő szerződéseket kötöttek, amelyek biztosítják közöttük a pénzeszközök szabad mozgását annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra egyedi és közös kötelezettségeik teljesítése, amikor azok esedékessé válnak. | Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szerződések lehetővé teszik-e a pénzeszközök szabad mozgását a likviditási alcsoporthoz tartozó intézmények között | [szabad szöveg] |
| 050 | 9. cikk (1) bekezdés


  (Az egyedi konszolidáció módszere) | Az anyaintézmények számára arra vonatkozóan megadott engedély, hogy a leányvállalatokat bevonják az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények kiszámításába | Az engedély csak abban az esetben adható meg, ha az anyaintézmény teljeskörűen bizonyítani tudja az illetékes hatóságok számára, hogy a 9. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy az esedékessé vált kötelezettségeknek a követelmények kiszámításába bevont leányvállalat által az anyaintézménye számára történő visszafizetésének jelentős fizikai, gyakorlati vagy jogi akadálya nincs és nem is várható. | Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs akadálya | [szabad szöveg] |
| 060 | 10. cikk


  (Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézetek) | Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól | A tagállamok érvényben tarthatják és alkalmazhatják a mentesség alkalmazására vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályokat, amennyiben azok nem ellentétesek az 575/2013/EU rendelet vagy a 2013/36/EU irányelv rendelkezéseivel | A mentesség alkalmazására vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályok/rendelkezések | [tagállami dokumentum hivatkozása] |

575/2013/EU rendelet

Rendelkezések

Leírás

Az illetékes hatóság által nyújtandó információ

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

7. cikk (1) és (2) bekezdés

(Leányvállalatoknak egyedi alapon biztosított mentesség)

Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól

A mentesség akkor adható meg a leányvállalatnak, ha a 7. cikk (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek anyavállalat általi visszafizetésének jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya nincs és nem várható.

Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs akadálya

[szabad szöveg]

030

7. cikk (3) bekezdés

(Anyaintézményeknek egyedi alapon biztosított mentesség)

Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól

A mentesség akkor adható meg az anyaintézménynek, ha a 7. cikk (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek anyaintézmény számára történő visszafizetésének jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya nincs és nem várható.

Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs akadálya

[szabad szöveg]

040

8. cikk

(Leányvállalatoknak biztosított mentesség a likviditási követelmények alkalmazása alól)

Mentesség az 575/2013/EU rendelet hatodik részében meghatározott likviditási követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól

A 8. cikk (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában akkor adható mentesség alcsoporthoz tartozó intézmények számára, ha ezek az intézmények olyan, az illetékes hatóságok követelményeinek megfelelő szerződéseket kötöttek, amelyek biztosítják közöttük a pénzeszközök szabad mozgását annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra egyedi és közös kötelezettségeik teljesítése, amikor azok esedékessé válnak.

Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szerződések lehetővé teszik-e a pénzeszközök szabad mozgását a likviditási alcsoporthoz tartozó intézmények között

[szabad szöveg]

050

9. cikk (1) bekezdés

(Az egyedi konszolidáció módszere)

Az anyaintézmények számára arra vonatkozóan megadott engedély, hogy a leányvállalatokat bevonják az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények kiszámításába

Az engedély csak abban az esetben adható meg, ha az anyaintézmény teljeskörűen bizonyítani tudja az illetékes hatóságok számára, hogy a 9. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy az esedékessé vált kötelezettségeknek a követelmények kiszámításába bevont leányvállalat által az anyaintézménye számára történő visszafizetésének jelentős fizikai, gyakorlati vagy jogi akadálya nincs és nem is várható.

Az illetékes hatóság által annak meghatározására alkalmazott kritériumok, hogy a szavatolótőke haladéktalan átadásának vagy a kötelezettségek visszafizetésének nincs akadálya

[szabad szöveg]

060

10. cikk

(Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézetek)

Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól

A tagállamok érvényben tarthatják és alkalmazhatják a mentesség alkalmazására vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályokat, amennyiben azok nem ellentétesek az 575/2013/EU rendelet vagy a 2013/36/EU irányelv rendelkezéseivel

A mentesség alkalmazására vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályok/rendelkezések

[tagállami dokumentum hivatkozása]

7. RÉSZ

Befolyásoló részesedés hitelintézetben

| | 2013/36/EU irányelv | A hitelintézetben részesedést szerezni kívánó személy alkalmasságának és a szándékolt részesedésszerzés pénzügyi megbízhatóságának értékeléséhez szükséges információk és értékelési kritériumok | Az illetékes hatóság által nyújtandó információ | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| 020 | 23. cikk (1) bekezdés a) pont | A részesedést szerezni kívánó személy jó hírneve | Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a részesedést szerezni kívánó személy feddhetetlenségét | [szabad szöveg] |
| 030 | Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a részesedést szerezni kívánó személy szakmai kompetenciáját | [szabad szöveg] |
| 040 | A 2013/36/EU irányelv 24. cikke szerinti, illetékes hatóságok közötti együttműködési folyamat gyakorlati részletei | [szabad szöveg] |
| 050 | 23. cikk (1) bekezdés b) pont | A hitelintézet üzleti tevékenységét irányító bármely vezető testületi tagnak és a felső vezetés bármely tagjának jó hírneve, szaktudása, képességei és tapasztalata | Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a vezető testületi tagok és a felső vezetés tagjainak jó hírnevét, szaktudását, képességeit és tapasztalatát | [szabad szöveg] |
| 060 | 23. cikk (1) bekezdés c) pont | A részesedést szerezni kívánó személy pénzügyi megbízhatósága | Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a részesedést szerezni kívánó személy pénzügyi megbízhatóságát | [szabad szöveg] |
| 070 | A 2013/36/EU irányelv 24. cikke szerinti, illetékes hatóságok közötti együttműködési folyamat gyakorlati részletei | [szabad szöveg] |
| 080 | 23. cikk (1) bekezdés d) pont | A hitelintézet prudenciális követelményeknek való megfelelése | Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli, hogy a hitelintézet képes lesz-e megfelelni a prudenciális követelményeknek | [szabad szöveg] |
| 090 | 23. cikk (1) bekezdés e) pont | Pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás gyanúja | Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli, hogy észszerűen feltételezhető-e a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás | [szabad szöveg] |
| 100 | A 2013/36/EU irányelv 24. cikke szerinti, illetékes hatóságok közötti együttműködési folyamat gyakorlati részletei | [szabad szöveg] |
| 110 | 23. cikk (4) bekezdés | A bejelentés időpontjában az illetékes hatóságok számára nyújtandó információk listája | A bejelentés időpontjában a részesedést szerezni kívánó személy által nyújtandó, a részesedést szerezni kívánó személy és a szándékolt részesedésszerzés illetékes hatóság általi értékeléséhez szükséges információk listája | [szabad szöveg] |

2013/36/EU irányelv

A hitelintézetben részesedést szerezni kívánó személy alkalmasságának és a szándékolt részesedésszerzés pénzügyi megbízhatóságának értékeléséhez szükséges információk és értékelési kritériumok

Az illetékes hatóság által nyújtandó információ

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

23. cikk (1) bekezdés a) pont

A részesedést szerezni kívánó személy jó hírneve

Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a részesedést szerezni kívánó személy feddhetetlenségét

[szabad szöveg]

030

Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a részesedést szerezni kívánó személy szakmai kompetenciáját

[szabad szöveg]

040

A 2013/36/EU irányelv 24. cikke szerinti, illetékes hatóságok közötti együttműködési folyamat gyakorlati részletei

[szabad szöveg]

050

23. cikk (1) bekezdés b) pont

A hitelintézet üzleti tevékenységét irányító bármely vezető testületi tagnak és a felső vezetés bármely tagjának jó hírneve, szaktudása, képességei és tapasztalata

Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a vezető testületi tagok és a felső vezetés tagjainak jó hírnevét, szaktudását, képességeit és tapasztalatát

[szabad szöveg]

060

23. cikk (1) bekezdés c) pont

A részesedést szerezni kívánó személy pénzügyi megbízhatósága

Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli a részesedést szerezni kívánó személy pénzügyi megbízhatóságát

[szabad szöveg]

070

A 2013/36/EU irányelv 24. cikke szerinti, illetékes hatóságok közötti együttműködési folyamat gyakorlati részletei

[szabad szöveg]

080

23. cikk (1) bekezdés d) pont

A hitelintézet prudenciális követelményeknek való megfelelése

Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli, hogy a hitelintézet képes lesz-e megfelelni a prudenciális követelményeknek

[szabad szöveg]

090

23. cikk (1) bekezdés e) pont

Pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás gyanúja

Annak ismertetése, hogy az illetékes hatóság milyen módon értékeli, hogy észszerűen feltételezhető-e a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás

[szabad szöveg]

100

A 2013/36/EU irányelv 24. cikke szerinti, illetékes hatóságok közötti együttműködési folyamat gyakorlati részletei

[szabad szöveg]

110

23. cikk (4) bekezdés

A bejelentés időpontjában az illetékes hatóságok számára nyújtandó információk listája

A bejelentés időpontjában a részesedést szerezni kívánó személy által nyújtandó, a részesedést szerezni kívánó személy és a szándékolt részesedésszerzés illetékes hatóság általi értékeléséhez szükséges információk listája

[szabad szöveg]

8. RÉSZ

Szabályozói és pénzügyi adatszolgáltatás

| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| --- | --- | --- |
| 020 | A pénzügyi információkra vonatkozó adatszolgáltatás végrehajtása a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelően |
| 030 | Kiterjed-e az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmény azokra az intézményekre, amelyek nem alkalmazzák az 1606/2002/EK rendelet szerinti nemzetközi számviteli standardokat? | [Igen/Nem] |
| 040 | Amennyiben igen, milyen számviteli szabályozások vonatkoznak ezekre az intézményekre? | [szabad szöveg] |
| 050 | Amennyiben igen, milyen szinten kell teljesíteni az adatszolgáltatást? (egyedi/konszolidált/szubkonszolidált) | [szabad szöveg] |
| 060 | Kiterjed-e az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmény a hitelintézetektől és befektetési vállalkozásoktól eltérő pénzügyi szervezetekre? | [Igen/Nem] |
| 070 | Amennyiben igen, milyen típusú pénzügyi szervezetekre (pl. pénzügyi vállalkozások) vonatkoznak ezek az adatszolgáltatási követelmények? | [szabad szöveg] |
| 080 | Amennyiben igen, mérlegfőösszegük szerint milyen méretűek ezek a pénzügyi szervezetek (egyedi alapon)? | [szabad szöveg] |
| 090 | Az illetékes hatóságnak történő adatszolgáltatás az XBRL standard használatával történik-e? | [Igen/Nem] |
| 100 | A szavatoló tőkére és a tőkekövetelményekre vonatkozó adatszolgáltatás végrehajtása a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelően |
| 110 | Kiterjed-e az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény a hitelintézetektől és befektetési vállalkozásoktól eltérő pénzügyi szervezetekre? | [Igen/Nem] |
| 120 | Amennyiben igen, milyen számviteli szabályozások vonatkoznak ezekre a pénzügyi szervezetekre? | [szabad szöveg] |
| 130 | Amennyiben igen, milyen típusú pénzügyi szervezetekre (pl. pénzügyi vállalkozások) vonatkoznak ezek az adatszolgáltatási követelmények? | [szabad szöveg] |
| 140 | Amennyiben igen, mérlegfőösszegük szerint milyen méretűek ezek a pénzügyi szervezetek (egyedi alapon)? | [szabad szöveg] |
| 150 | Az illetékes hatóságnak történő adatszolgáltatás az XBRL standard használatával történik-e? | [Igen/Nem] |

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

A pénzügyi információkra vonatkozó adatszolgáltatás végrehajtása a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelően

030

Kiterjed-e az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmény azokra az intézményekre, amelyek nem alkalmazzák az 1606/2002/EK rendelet szerinti nemzetközi számviteli standardokat?

[Igen/Nem]

040

Amennyiben igen, milyen számviteli szabályozások vonatkoznak ezekre az intézményekre?

[szabad szöveg]

050

Amennyiben igen, milyen szinten kell teljesíteni az adatszolgáltatást? (egyedi/konszolidált/szubkonszolidált)

[szabad szöveg]

060

Kiterjed-e az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmény a hitelintézetektől és befektetési vállalkozásoktól eltérő pénzügyi szervezetekre?

[Igen/Nem]

070

Amennyiben igen, milyen típusú pénzügyi szervezetekre (pl. pénzügyi vállalkozások) vonatkoznak ezek az adatszolgáltatási követelmények?

[szabad szöveg]

080

Amennyiben igen, mérlegfőösszegük szerint milyen méretűek ezek a pénzügyi szervezetek (egyedi alapon)?

[szabad szöveg]

090

Az illetékes hatóságnak történő adatszolgáltatás az XBRL standard használatával történik-e?

[Igen/Nem]

100

A szavatoló tőkére és a tőkekövetelményekre vonatkozó adatszolgáltatás végrehajtása a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelően

110

Kiterjed-e az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény a hitelintézetektől és befektetési vállalkozásoktól eltérő pénzügyi szervezetekre?

[Igen/Nem]

120

Amennyiben igen, milyen számviteli szabályozások vonatkoznak ezekre a pénzügyi szervezetekre?

[szabad szöveg]

130

Amennyiben igen, milyen típusú pénzügyi szervezetekre (pl. pénzügyi vállalkozások) vonatkoznak ezek az adatszolgáltatási követelmények?

[szabad szöveg]

140

Amennyiben igen, mérlegfőösszegük szerint milyen méretűek ezek a pénzügyi szervezetek (egyedi alapon)?

[szabad szöveg]

150

Az illetékes hatóságnak történő adatszolgáltatás az XBRL standard használatával történik-e?

[Igen/Nem]

---

(1)  A szóban forgó uniós rendelkezést átültető nemzeti szöveget tartalmazó honlapra mutató hiperhivatkozás(ok).

(2)  A nemzeti rendelkezésekre való részletes hivatkozások, például a vonatkozó cím, fejezet, bekezdés stb.

---

II. MELLÉKLET

VÁLASZTÁSI LEHETŐSÉGEK ÉS MÉRLEGELÉSI JOGKÖRÖK

Táblajegyzék

| 1. rész | A 2013/36/EU irányelvben, az 575/2013/EU rendeletben és a likviditásfedezeti követelményekről szóló (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök |
| --- | --- |
| 2. rész | A 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben meghatározott átmeneti választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök |
| 3. rész | A javadalmazás változó elemei (a 2013/36/EU irányelv 94. cikke) |

1. rész

A 2013/36/EU irányelvben, az 575/2013/EU rendeletben és a likviditásfedezeti követelményekről szóló (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök

2. rész

A 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben meghatározott átmeneti választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök

3. rész

A javadalmazás változó elemei (a 2013/36/EU irányelv 94. cikke)

Az illetékes hatóságok nem hozhatnak nyilvánosságra konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedéseket vagy határozatokat. Az illetékes hatóságok az általános kritériumokra és módszertanokra vonatkozó információk közzététele során nem hozhatnak nyilvánosságra semmilyen, konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedést, függetlenül attól, hogy az egyetlen intézményre vagy intézmények csoportjára vonatkozik-e.

1. RÉSZ

A 2013/36/EU irányelvben, az 575/2013/EU rendeletben és a likviditásfedezeti követelményekről szóló (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök

| | 2013/36/EU irányelv | 575/2013/EU rendelet | A likviditásfedezeti követelményekről szóló (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet | Címzett | Alkalmazási kör | Megnevezés | A választási lehetőség vagy mérlegelési jogkör leírása | Éltek vele (Igen/Nem/NA) (1) | Nemzeti szöveg (2) | Hivatkozás(ok) (3) | Elérhető-e angolul? (Igen/Nem) | Részletek / Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) | |
| 020 | 9. cikk (2) bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek | Mentesség a betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól történő gyűjtésének személyekre és nem hitelintézeti vállalkozásokra vonatkozó tilalma alól | A betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól történő gyűjtésére irányuló üzletszerű tevékenység személyekre és nem hitelintézeti vállalkozásokra vonatkozó tilalma nem alkalmazandó tagállamra vagy annak regionális vagy helyi hatóságaira, illetve olyan nemzetközi szervezetekre, amelyeknek egy vagy több tagállam tagja, valamint olyan esetekre, amelyeket nemzeti vagy uniós jog kifejezetten szabályoz, feltéve, hogy a szóban forgó tevékenységek a betétesek és a befektetők védelmét szolgáló szabályozás és ellenőrzés alá tartoznak. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 030 | 12. cikk (3) bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek | Indulótőke | A tagállamok határozhatnak úgy, hogy azok a hitelintézetek, amelyek nem felelnek meg az elkülönített szavatoló tőkére vonatkozó feltételeknek, de 1979. december 15-én már működtek, tovább folytathatják üzleti tevékenységüket. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 040 | 12. cikk (3) bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek | Indulótőke | Azokat a hitelintézeteket, amelyek esetében a tagállamok a 2013/36/EU irányelv 12. cikkének (3) bekezdése alapján úgy döntöttek, hogy folytathatják üzleti tevékenységüket, a tagállamok mentesíthetik a 2013/36/EU irányelv 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében foglalt követelmények teljesítése alól. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 050 | 12. cikk (4) bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek | Indulótőke | A tagállamoknak jogukban áll engedélyt adni adott hitelintézeti kategóriák számára, amelyeknek indulótőkéje nem éri el az 5 millió EUR-t, amennyiben az indulótőke nem kevesebb, mint 1 millió EUR és az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot és az EBH-t azon indokairól, amelyek alapján él ezzel a lehetőséggel. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 060 | 21. cikk (1) bekezdés | | | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek | Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézetek mentessége | Az illetékes hatóságok a központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézeteket mentesíthetik a 2013/36/EU irányelv 10. és 12. cikkében, valamint 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelmények alól. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 070 | 29. cikk (3) bekezdés | | | Tagállamok | Befektetési vállalkozások | A befektetési vállalkozások meghatározott típusainak indulótőkéje | A tagállamok az indulótőke minimumösszegét 125 000 EUR-ról 50 000 EUR-ra csökkenthetik, ha a vállalkozás nem jogosult az ügyfelek pénzével vagy értékpapírjaival rendelkezni, saját számlára ügyleteket kötni, vagy jegyzési garanciavállalást végezni a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás alapján. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 080 | 32. cikk (1) bekezdés | | | Tagállamok | Befektetési vállalkozások | A befektetési vállalkozások indulótőkéje – szerzett jogok | A tagállamok továbbra is engedélyezhetik az 1995. december 31-én vagy az előtt már létező olyan befektetési vállalkozásokat és a 2013/36/EU irányelv 30. cikkének hatálya alá tartozó olyan vállalkozásokat, amelyek szavatoló tőkéje kevesebb, mint az indulótőkének az említett irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében, 29. cikkének (1) vagy (3) bekezdésében és 30. cikkében meghatározott mértéke. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 090 | 40. cikk | | | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek | A fogadó tagállamok illetékes hatóságai felé teljesítendő adatszolgáltatási követelmények | A fogadó tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatási, statisztikai vagy felügyeleti célból előírhatják, hogy minden hitelintézet, amely a területükön fiókteleppel rendelkezik, rendszeresen adatszolgáltatást teljesítsen a fogadó tagállamban folytatott tevékenységeiről, különösen annak érdekében, hogy értékelhessék, egy adott fióktelep a 2013/36/EU irányelv 51. cikkének (1) bekezdése szerint jelentősnek minősül-e. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 100 | 129. cikk (2) bekezdés | | | Tagállamok | Befektetési vállalkozások | Mentesség a kis és közepes méretű befektetési vállalkozások számára a tőkefenntartási puffer kötelező tartása alól | A tagállamok a 129. cikk (1) bekezdésétől eltérve mentesíthetik a kis és közepes méretű befektetési vállalkozásokat az említett bekezdésben foglalt követelmény teljesítése alól, amennyiben ez nem veszélyezteti a tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitását. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 110 | 130. cikk (2) bekezdés | | | Tagállamok | Befektetési vállalkozások | Mentesség a kis és közepes méretű befektetési vállalkozások számára az anticiklikus tőkepuffer kötelező tartása alól | A tagállamok a 130. cikk (1) bekezdésétől eltérve mentesíthetik a kis és közepes méretű befektetési vállalkozásokat az említett bekezdésben foglalt követelmény teljesítése alól, amennyiben ez nem veszélyezteti a tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitását. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 120 | 133. cikk (18) bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Rendszerkockázati tőkepuffer kötelező tartása | A tagállamok valamennyi kitettségre alkalmazhatnak rendszerkockázati tőkepuffert. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 130 | 134. cikk (1) bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A rendszerkockázati tőkepufferráta elismerése | Más tagállamok elismerhetik a 133. cikk szerint megállapított rendszerkockázati tőkepufferrátát, és ezt a pufferrátát alkalmazhatják a belföldön engedélyezett intézményekre a pufferrátát megállapító tagállamban található kitettségek tekintetében. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 140 | 152. cikk, első bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek | A fogadó tagállamok illetékes hatóságai felé teljesítendő adatszolgáltatási követelmények | A fogadó tagállamok illetékes hatóságai statisztikai célokból előírhatják, hogy minden hitelintézet, amely a területükön fiókteleppel rendelkezik, rendszeresen adatszolgáltatást teljesítsen a fogadó tagállamban folytatott tevékenységeiről. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 150 | 152. cikk, második bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek | A fogadó tagállamok illetékes hatóságai felé teljesítendő adatszolgáltatási követelmények | A fogadó tagállamok előírhatják, hogy a más tagállamokból származó hitelintézetek fióktelepei bocsássák rendelkezésre ugyanazokat az információkat, mint amelyeket ugyanebből a célból a nemzeti hitelintézetektől igényelnek. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 160 | 160. cikk (6) bekezdés | | | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A tőkepufferekre vonatkozó átmeneti rendelkezések | A tagállamok a 160. cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározottnál rövidebb átmeneti időszakot is meghatározhatnak a tőkepufferekre. A rövidebb időszakot más tagállamok is elismerhetik. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 170 | | 4. cikk (2) bekezdés | | Tagállamok vagy illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A közvetett ingatlantulajdon kezelése | A tagállamok, illetve illetékes hatóságaik engedélyezhetik az egyenértékű közvetett ingatlantulajdont megtestesítő részesedések közvetlen ingatlantulajdonként való kezelését, feltéve, hogy a közvetett tulajdont a tagállam nemzeti joga külön szabályozza, és hogy annak biztosítékként való felhasználása esetén egyenértékű védelmet biztosít a hitelezők számára. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 180 | | 6. cikk (4) bekezdés | | Illetékes hatóságok | Befektetési vállalkozások | A követelmények alkalmazása egyedi alapon | Az 508. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentés elkészültéig az illetékes hatóságok felmenthetik a befektetési vállalkozásokat a hatodik részben (likviditás) megállapított kötelezettségeknek való megfelelés alól, figyelembe véve a befektetési vállalkozás tevékenységeinek jellegét, nagyságrendjét és összetettségét. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 190 | | 24. cikk (2) bekezdés | | | | Adatszolgáltatás és az IFRS kötelező alkalmazása | Az illetékes hatóságok előírhatják, hogy az intézmények az eszközök és a mérlegen kívüli tételek értékelését, valamint a szavatolótőke megállapítását az 1606/2002/EK rendelet alapján alkalmazandó nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően végezzék el. | [Igen/Nem/NA] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | | |
| 200 | | 89. cikk (3) bekezdés | | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés kockázati súlyozása és tiltása | Az illetékes hatóságok a következő követelményeket alkalmazzák az intézmények (1) és (2) bekezdésben említett befolyásoló részesedéseire:
  az e rendelet harmadik részében előírt tőkekövetelmény kiszámításához az intézményeknek 1 250 %-os kockázati súlyt kell alkalmazniuk a következők közül a nagyobbra:






  i. | az (1) bekezdésben említett, a szavatolótőke számítása során figyelembe vehető tőke 15 %-át meghaladó befolyásoló részesedések összege; |

2013/36/EU irányelv

575/2013/EU rendelet

A likviditásfedezeti követelményekről szóló (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet

Címzett

Alkalmazási kör

Megnevezés

A választási lehetőség vagy mérlegelési jogkör leírása

Éltek vele (Igen/Nem/NA) (1)

Nemzeti szöveg (2)

Hivatkozás(ok) (3)

Elérhető-e angolul? (Igen/Nem)

Részletek / Megjegyzések

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

9. cikk (2) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Mentesség a betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól történő gyűjtésének személyekre és nem hitelintézeti vállalkozásokra vonatkozó tilalma alól

A betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól történő gyűjtésére irányuló üzletszerű tevékenység személyekre és nem hitelintézeti vállalkozásokra vonatkozó tilalma nem alkalmazandó tagállamra vagy annak regionális vagy helyi hatóságaira, illetve olyan nemzetközi szervezetekre, amelyeknek egy vagy több tagállam tagja, valamint olyan esetekre, amelyeket nemzeti vagy uniós jog kifejezetten szabályoz, feltéve, hogy a szóban forgó tevékenységek a betétesek és a befektetők védelmét szolgáló szabályozás és ellenőrzés alá tartoznak.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

030

12. cikk (3) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Indulótőke

A tagállamok határozhatnak úgy, hogy azok a hitelintézetek, amelyek nem felelnek meg az elkülönített szavatoló tőkére vonatkozó feltételeknek, de 1979. december 15-én már működtek, tovább folytathatják üzleti tevékenységüket.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

040

12. cikk (3) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Indulótőke

Azokat a hitelintézeteket, amelyek esetében a tagállamok a 2013/36/EU irányelv 12. cikkének (3) bekezdése alapján úgy döntöttek, hogy folytathatják üzleti tevékenységüket, a tagállamok mentesíthetik a 2013/36/EU irányelv 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében foglalt követelmények teljesítése alól.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

050

12. cikk (4) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Indulótőke

A tagállamoknak jogukban áll engedélyt adni adott hitelintézeti kategóriák számára, amelyeknek indulótőkéje nem éri el az 5 millió EUR-t, amennyiben az indulótőke nem kevesebb, mint 1 millió EUR és az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot és az EBH-t azon indokairól, amelyek alapján él ezzel a lehetőséggel.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

060

21. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézetek mentessége

Az illetékes hatóságok a központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézeteket mentesíthetik a 2013/36/EU irányelv 10. és 12. cikkében, valamint 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelmények alól.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

070

29. cikk (3) bekezdés

Tagállamok

Befektetési vállalkozások

A befektetési vállalkozások meghatározott típusainak indulótőkéje

A tagállamok az indulótőke minimumösszegét 125 000 EUR-ról 50 000 EUR-ra csökkenthetik, ha a vállalkozás nem jogosult az ügyfelek pénzével vagy értékpapírjaival rendelkezni, saját számlára ügyleteket kötni, vagy jegyzési garanciavállalást végezni a kibocsátás átvételére irányuló kötelezettségvállalás alapján.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

080

32. cikk (1) bekezdés

Tagállamok

Befektetési vállalkozások

A befektetési vállalkozások indulótőkéje – szerzett jogok

A tagállamok továbbra is engedélyezhetik az 1995. december 31-én vagy az előtt már létező olyan befektetési vállalkozásokat és a 2013/36/EU irányelv 30. cikkének hatálya alá tartozó olyan vállalkozásokat, amelyek szavatoló tőkéje kevesebb, mint az indulótőkének az említett irányelv 28. cikkének (2) bekezdésében, 29. cikkének (1) vagy (3) bekezdésében és 30. cikkében meghatározott mértéke.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

090

40. cikk

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

A fogadó tagállamok illetékes hatóságai felé teljesítendő adatszolgáltatási követelmények

A fogadó tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatási, statisztikai vagy felügyeleti célból előírhatják, hogy minden hitelintézet, amely a területükön fiókteleppel rendelkezik, rendszeresen adatszolgáltatást teljesítsen a fogadó tagállamban folytatott tevékenységeiről, különösen annak érdekében, hogy értékelhessék, egy adott fióktelep a 2013/36/EU irányelv 51. cikkének (1) bekezdése szerint jelentősnek minősül-e.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

100

129. cikk (2) bekezdés

Tagállamok

Befektetési vállalkozások

Mentesség a kis és közepes méretű befektetési vállalkozások számára a tőkefenntartási puffer kötelező tartása alól

A tagállamok a 129. cikk (1) bekezdésétől eltérve mentesíthetik a kis és közepes méretű befektetési vállalkozásokat az említett bekezdésben foglalt követelmény teljesítése alól, amennyiben ez nem veszélyezteti a tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitását.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

110

130. cikk (2) bekezdés

Tagállamok

Befektetési vállalkozások

Mentesség a kis és közepes méretű befektetési vállalkozások számára az anticiklikus tőkepuffer kötelező tartása alól

A tagállamok a 130. cikk (1) bekezdésétől eltérve mentesíthetik a kis és közepes méretű befektetési vállalkozásokat az említett bekezdésben foglalt követelmény teljesítése alól, amennyiben ez nem veszélyezteti a tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitását.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

120

133. cikk (18) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Rendszerkockázati tőkepuffer kötelező tartása

A tagállamok valamennyi kitettségre alkalmazhatnak rendszerkockázati tőkepuffert.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

130

134. cikk (1) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A rendszerkockázati tőkepufferráta elismerése

Más tagállamok elismerhetik a 133. cikk szerint megállapított rendszerkockázati tőkepufferrátát, és ezt a pufferrátát alkalmazhatják a belföldön engedélyezett intézményekre a pufferrátát megállapító tagállamban található kitettségek tekintetében.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

140

152. cikk, első bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

A fogadó tagállamok illetékes hatóságai felé teljesítendő adatszolgáltatási követelmények

A fogadó tagállamok illetékes hatóságai statisztikai célokból előírhatják, hogy minden hitelintézet, amely a területükön fiókteleppel rendelkezik, rendszeresen adatszolgáltatást teljesítsen a fogadó tagállamban folytatott tevékenységeiről.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

150

152. cikk, második bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

A fogadó tagállamok illetékes hatóságai felé teljesítendő adatszolgáltatási követelmények

A fogadó tagállamok előírhatják, hogy a más tagállamokból származó hitelintézetek fióktelepei bocsássák rendelkezésre ugyanazokat az információkat, mint amelyeket ugyanebből a célból a nemzeti hitelintézetektől igényelnek.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

160

160. cikk (6) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A tőkepufferekre vonatkozó átmeneti rendelkezések

A tagállamok a 160. cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározottnál rövidebb átmeneti időszakot is meghatározhatnak a tőkepufferekre. A rövidebb időszakot más tagállamok is elismerhetik.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

170

4. cikk (2) bekezdés

Tagállamok vagy illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A közvetett ingatlantulajdon kezelése

A tagállamok, illetve illetékes hatóságaik engedélyezhetik az egyenértékű közvetett ingatlantulajdont megtestesítő részesedések közvetlen ingatlantulajdonként való kezelését, feltéve, hogy a közvetett tulajdont a tagállam nemzeti joga külön szabályozza, és hogy annak biztosítékként való felhasználása esetén egyenértékű védelmet biztosít a hitelezők számára.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

180

6. cikk (4) bekezdés

Illetékes hatóságok

Befektetési vállalkozások

A követelmények alkalmazása egyedi alapon

Az 508. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentés elkészültéig az illetékes hatóságok felmenthetik a befektetési vállalkozásokat a hatodik részben (likviditás) megállapított kötelezettségeknek való megfelelés alól, figyelembe véve a befektetési vállalkozás tevékenységeinek jellegét, nagyságrendjét és összetettségét.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

190

24. cikk (2) bekezdés

Adatszolgáltatás és az IFRS kötelező alkalmazása

Az illetékes hatóságok előírhatják, hogy az intézmények az eszközök és a mérlegen kívüli tételek értékelését, valamint a szavatolótőke megállapítását az 1606/2002/EK rendelet alapján alkalmazandó nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően végezzék el.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

200

89. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés kockázati súlyozása és tiltása

Az illetékes hatóságok a következő követelményeket alkalmazzák az intézmények (1) és (2) bekezdésben említett befolyásoló részesedéseire:

az e rendelet harmadik részében előírt tőkekövetelmény kiszámításához az intézményeknek 1 250 %-os kockázati súlyt kell alkalmazniuk a következők közül a nagyobbra:

i.

az (1) bekezdésben említett, a szavatolótőke számítása során figyelembe vehető tőke 15 %-át meghaladó befolyásoló részesedések összege;

| ii. | a befolyásoló részesedéseknek a (2) bekezdésben említett, az intézmény szavatolótőke számítása során figyelembe vehető tőkéjének 60 %-át meghaladó teljes összege; |
| --- | --- |

ii.

a befolyásoló részesedéseknek a (2) bekezdésben említett, az intézmény szavatolótőke számítása során figyelembe vehető tőkéjének 60 %-át meghaladó teljes összege;

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

201

89. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés kockázati súlyozása és tiltása

Az illetékes hatóságok a következő követelményeket alkalmazzák az intézmények (1) és (2) bekezdésben említett befolyásoló részesedéseire:

az illetékes hatóságok megtiltják az intézményeknek, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett olyan befolyásoló részesedéssel rendelkezzenek, amelynek összege meghaladja a szavatolótőke számítása során figyelembe vehető tőkének az említett bekezdésekben meghatározott százalékát.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

210

95. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Befektetési vállalkozások

Befektetési szolgáltatások nyújtására vonatkozóan korlátozott engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó követelmények

A befektetési szolgáltatások nyújtására vonatkozóan korlátozott engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások számára az illetékes hatóságok megállapíthatnak olyan szavatolótőke-követelményt, mint amely a 2006/49/EK irányelvet és a 2006/48/EK irányelvet átültető, 2013. december 31-én hatályban lévő nemzeti rendelkezéseknek megfelelően lenne kötelező az említett vállalkozásokra nézve.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

220

99. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

A szavatolótőke-követelményre és pénzügyi információkra vonatkozó adatszolgáltatás

Az illetékes hatóságok előírhatják azon hitelintézetek számára, amelyek e rendelet 24. cikke (2) bekezdése értelmében az 1606/2002/EK rendelet alapján alkalmazandó nemzetközi számviteli standardokat alkalmazzák az összevont alapon számított szavatolótőkéről való adatszolgáltatásra, hogy az e cikk (2) bekezdésében említettek szerint szintén szolgáltassanak adatot a pénzügyi információkról.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

230

124. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségre alkalmazott kockázati súlyok és kritériumok

Az illetékes hatóságok pénzügyi stabilitási megfontolások alapján indokolt esetben meghatározhatnak a 125. cikk (2) bekezdésében és a 126. cikk (2) bekezdésében meghatározottaknál magasabb kockázati súlyt vagy szigorúbb kritériumokat is.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

240

129. cikk (1) bekezdés

Fedezett kötvények formájában fennálló kitettségek

Az illetékes hatóságok az EBH-val folytatott konzultációt követően részben eltekinthetnek az első albekezdés c) pontjának alkalmazásától és engedélyezhetik a kibocsátó intézmény fennálló fedezett kötvényállománya névértékének legfeljebb 10 %-áig a 2. hitelminőségi besorolást, feltéve, hogy az első albekezdés c) pontjában említett 1. hitelminőségi besorolás előírás alkalmazása bizonyíthatóan jelentős koncentrációs problémákhoz vezethet az érintett tagállamokban.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

250

164. cikk (5) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A kitettséggel súlyozott átlagos nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) minimumértékei az ingatlannal fedezett kitettségeknél

Az illetékes hatóságoknak a 101. cikk értelmében gyűjtött adatok alapján, valamint figyelembe véve az ingatlanpiac jövőbeli alakulását és bármely egyéb releváns mutatót, rendszeresen, és legalább évente értékelniük kell, hogy a területükön elhelyezkedő lakó-, illetve kereskedelmi ingatlanokkal biztosított kitettségekre vonatkozó, az e cikk (4) bekezdésében említett minimális LGD-értékek megfelelőek-e. Az illetékes hatóságok pénzügyi stabilitási megfontolások alapján indokolt esetben a területükön elhelyezkedő ingatlanokkal biztosított kitettségek vonatkozásában magasabb minimumot is meghatározhatnak a kitettséggel súlyozott átlagos LGD-értékre.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

260

178. cikk (1) bekezdés b) pont

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az ügyfél nemteljesítése

Az illetékes hatóságok a lakossággal szembeni kitettségi osztályba tartozó, lakóingatlannal vagy kkv kereskedelmi ingatlanával biztosított kitettségek esetében, valamint a közszektorbeli intézményekkel szembeni kitettségek esetében a 90 napos időtartamot 180 nappal helyettesíthetik.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

270

284. cikk (4) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Kitettségérték

Az illetékes hatóságok az 1,4-nél magasabb α értéket írhatnak elő, vagy engedélyezhetik az intézmények számára, hogy a 284. cikk (9) bekezdésével összhangban saját becsléseiket használják.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

280

284. cikk (9) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Kitettségérték

Az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézmények számára, hogy saját becsléseik szerinti alfa-értéket alkalmazzanak

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

290

327. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Nettósítás az átváltható értékpapír és az annak alapjául szolgáló eszköz kiegyenlítő pozíciója között

Az illetékes hatóságok elfogadhatnak olyan módszert, amelynek értelmében egy adott átváltható értékpapír átváltásának valószínűsége figyelembe vehető, vagy előírhatnak olyan szavatolótőke-követelményt, amely fedezi az átváltással járó esetleges veszteségeket.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

300

395. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek intézményekkel szembeni kitettség esetén

Intézményekkel szembeni kitettség esetén az illetékes hatóságok 150 000 000 EUR-nál alacsonyabb határértéket is megállapíthatnak a nagykockázat-vállalásokra.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

310

400. cikk (2) bekezdés a) pont, 493. cikk (3) bekezdés a) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a 129. cikk (1), (3) és (6) bekezdésében meghatározottaknak megfelelő fedezett kötvényeket.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

320

400. cikk (2) bekezdés b) pont, 493. cikk (3) bekezdés b) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan eszköztételeket, amelyek egy tagállam regionális kormányzataival vagy helyi hatóságaival szembeni követeléseket testesítenek meg.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

330

400. cikk (2) bekezdés c) pont, 493. cikk (3) bekezdés c) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az intézménynek az anyavállalatával vagy saját leányvállalataival szembeni kitettségeit.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

340

400. cikk (2) bekezdés d) pont, 493. cikk (3) bekezdés d) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan regionális vagy központi hitelintézetekkel szembeni kitettségeket, amelyekkel a hitelintézet hálózati kapcsolatban áll, és amelyek a hálózaton belül a készpénz-elszámolási műveletekért felelősek.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

350

400. cikk (2) bekezdés e) pont, 493. cikk (3) bekezdés e) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan hitelintézetek hitelintézetekkel szemben fennálló kitettségeit, amely intézetek egyike nem versenyfeltételek mellett működik, és meghatározott gazdasági ágazatok ösztönzése céljából jogalkotási programok vagy az alapszabálya keretében – valamilyen állami felvigyázás és a hitelek felhasználási céljainak korlátozása mellett – hiteleket nyújt vagy garantál, feltéve, hogy a vonatkozó kitettségek ilyen, a kedvezményezetteknek hitelintézeteken keresztül biztosított hitelekből vagy e hitelek garanciáiból erednek.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

360

400. cikk (2) bekezdés f) pont, 493. cikk (3) bekezdés f) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az intézményekkel szemben fennálló kitettségeket, feltéve hogy ezek a kitettségek nem képezik részét a szóban forgó intézmények szavatoló tőkéjének, legfeljebb a következő munkanapig állnak fenn és nem valamely jelentős kereskedési pénznemben denomináltak.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

370

400. cikk (2) bekezdés g) pont, 493. cikk (3) bekezdés g) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a központi bankokkal szembeni kitettségeket, amelyek az említett központi bankoknál kötelező tartalékok formájában állnak fenn, és amelyeket nemzeti pénznemükben denomináltak.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

380

400. cikk (2) bekezdés h) pont, 493. cikk (3) bekezdés h) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a központi kormányzatokkal szembeni azon kitettségeket, amelyek törvényben előírt likviditási követelmények teljesítése érdekében tartott, továbbá nemzeti pénznemben denominált és finanszírozott állampapírok formáját öltik, ha az érintett központi kormányzatok az illetékes hatóságok által kiválasztott külső hitelminősítő intézet szerint befektetési fokozatúak.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

390

400. cikk (2) bekezdés i) pont, 493. cikk (3) bekezdés i) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az I. mellékletben említett közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli okmányos meghitelezések és közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli le nem hívott hitelkeretek 50 %-át, valamint az illetékes hatóságok egyetértésének függvényében a hitelgaranciáktól eltérő jogi vagy szabályozási alappal rendelkező olyan garanciák 80 %-át, amelyeket a kölcsönös garanciarendszerek nyújtanak hitelintézeti jogállású tagjaiknak.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

400

400. cikk (2) bekezdés j) pont, 493. cikk (3) bekezdés j) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a jogi előírás által megkövetelt garanciákat, amelyeket akkor vesznek igénybe, ha a jelzálogkölcsön felvevője számára a jelzálog végleges telekkönyvi bejegyzését megelőzően folyósítanak jelzálogkötvények kibocsátásával finanszírozott jelzáloghitelt, feltéve, hogy a garanciát nem használják fel a kockázat csökkentésére a kockázattal súlyozott kitettségértékek számításánál.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

410

400. cikk (2) bekezdés k) pont, 493. cikk (3) bekezdés k) pont

Illetékes hatóságok

Illetékes hatóságok

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az elismert tőzsdével szembeni követeléseket és más kitettségeket megtestesítő eszköztételeket.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

420

412. cikk (5) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmény

A tagállamok a likviditási követelmények területén fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti rendelkezéseket azt megelőzően, hogy a 460. cikknek megfelelően az Unióban kötelező likviditásfedezeti minimumkövetelmények megállapítására és teljes körű bevezetésére kerülne sor.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

430

412. cikk (5) bekezdés

Tagállamok vagy illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmény

A tagállamok vagy az illetékes hatóságok előírhatják a tagállami szinten engedélyezett intézmények vagy azok valamely alcsoportja számára, hogy a kötelező likviditásfedezeti minimumkövetelményeknek a 460. cikkel összhangban történő, teljes körű és 100 %-os szinten való bevezetéséig is tartsanak be egy magasabb, legfeljebb 100 %-os likviditásfedezeti követelményt.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

440

413. cikk (3) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Stabil forrásellátottsági követelmény

A tagállamok a stabil forrásellátottsági követelmények területén fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti rendelkezéseket azt megelőzően, hogy az 510. cikknek megfelelően az Unióban kötelező nettó stabil forrásellátottsági minimumkövetelmények megállapítására és bevezetésére kerülne sor.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

450

415. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditási adatszolgáltatási követelmények

A kötelező likviditási követelmények teljes körű bevezetéséig az illetékes hatóságok folytathatják az adatgyűjtést a meglévő nemzeti likviditási standardoknak való megfelelés monitoringját szolgáló eszközökkel.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

460

420. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditáskiáramlási arány

Az illetékes hatóságok a 429. cikkben és az 1. mellékletben említett, mérlegen kívüli, kereskedelemfinanszírozással kapcsolatos termékek esetében legfeljebb 5 %-os kiáramlási arányt alkalmazhatnak.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

470

467. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált veszteség átmeneti kezelése

A 467. cikk (1) bekezdésétől eltérve, az illetékes hatóságok azokban az esetekben, amikor 2014. január 1-jét megelőzően ilyen eljárást alkalmaztak, engedélyezhetik az intézmények számára, hogy egyetlen szavatolótőke-elembe se foglalják bele a központi kormányzatokkal szembeni olyan kitettségeken nem realizált nyereségeket vagy veszteségeket, amelyek az EU által jóváhagyott IAS 39 nemzetközi számviteli standard szerint az „értékesíthető” kategóriába vannak besorolva.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

480

467. cikk (3) bekezdés, második albekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált veszteség átmeneti kezelése

Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik a 467. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában rögzített tartományokon belül az alkalmazandó százalékos arányt.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

490

468. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált nyereség átmeneti kezelése

Amennyiben a 467. cikk alapján az intézményeknek elsődleges alapvető tőkéjük számításakor a valós értéken értékelt nem realizált veszteséget figyelembe kell venniük, akkor az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézményeknek, hogy a számítás során a valós értéken értékelt nem realizált nyereségük 100 %-át figyelembe vegyék.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

500

468. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált nyereség átmeneti kezelése

Az illetékes hatóságok a 468. cikk (2) bekezdésének a)–c) pontjában rögzített tartományokon belül meghatározzák és közzéteszik azt a százalékos arányt, amely megadja, hogy a nem realizált nyereség mekkora része van kivonva az elsődleges alapvető tőkéből.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

510

471. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség a biztosítókban lévő tulajdoni részesedésnek az elsődleges alapvető tőkeelemekből való levonása alól

A 49. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a 2014. január 1-től2022. december 31-ig tartó időszak alatt az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézmények számára, hogy ne vonják le a biztosítókban, viszontbiztosítókban és biztosítási holding társaságokban meglévő tulajdoni részesedésüket, amennyiben a 471. cikk (1) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

520

473. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Módosítások bevezetése az IAS 19 nemzetközi számviteli standardba

A 481. cikktől eltérve a 2014. január 1-től2018. december 31-ig tartó időszak alatt az illetékes hatóságok engedélyezhetik azoknak az intézményeknek, amelyek a beszámolójukat az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárással összhangban elfogadott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően készítik el, hogy az elsődleges alapvető tőkéjükhöz hozzáadják a 473. cikk (2), illetve (3) bekezdése szerinti alkalmazandó összeg és a 473. cikk (4) bekezdése szerinti tényező szorzatát.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

530

478. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások

Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belüli, alkalmazandó százalékos arányt az alábbi levonások mindegyike vonatkozásában:

| a) | a 36. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontja alapján előírt egyedi levonások, kivéve a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseket; |
| --- | --- |

a)

a 36. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontja alapján előírt egyedi levonások, kivéve a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseket;

| b) | a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseknek, valamint a 36. cikk (1) bekezdésének i) pontjában említett tételeknek a 48. cikk értelmében levonandó aggregált összege; |
| --- | --- |

b)

a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseknek, valamint a 36. cikk (1) bekezdésének i) pontjában említett tételeknek a 48. cikk értelmében levonandó aggregált összege;

| c) | az 56. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások; |
| --- | --- |

c)

az 56. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások;

| d) | a 66. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások. |
| --- | --- |

d)

a 66. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

540

479. cikk (4) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A kisebbségi részesedésnek nem minősülő instrumentumok és tételek átmeneti figyelembevétele a konszolidált elsődleges alapvető tőkében

Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik az alkalmazandó százalékos arányt a 479. cikk (3) bekezdésében rögzített tartományokon belül.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

550

480. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A kisebbségi részesedések és a kiegészítő alapvető tőkébe beszámítható tőkeelemek, illetve a járulékos tőkébe beszámítható tőkeelemek átmeneti figyelembevétele

Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik az alkalmazandó tényezőt a 480. cikk (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

560

481. cikk (5) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

További átmeneti szűrők és levonások

Az illetékes hatóságok a 481. cikk (1) és (2) bekezdésében említett minden egyes szűrő és levonás tekintetében meghatározzák és közzéteszik az említett cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített tartományokon belül az alkalmazandó százalékos arányokat.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

570

486. cikk (6) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az elsődleges alapvető tőkébe, a kiegészítő alapvető tőkébe, valamint a járulékos tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok

Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik az alkalmazandó százalékos arányt a 486. cikk (5) bekezdésében rögzített tartományokon belül.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

580

495. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A részvénykitettségek átmeneti kezelése a belső minősítésen alapuló módszer (IRB-módszer) szerint

A harmadik rész 3. fejezetétől eltérve az illetékes hatóságok 2017. december 31-ig mentességet adhatnak a belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása alól az intézményeknél, valamint az adott tagállambeli intézmények unióbeli leányvállalatainál 2007. december 31-én lévő részvénykitettségek bizonyos kategóriái tekintetében.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

590

496. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A fedezett kötvények formájában fennálló kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény számítására vonatkozó átmeneti rendelkezések

Az illetékes hatóságok 2017. december 31-ig részben vagy teljes egészében eltekinthetnek a francia Fonds Communs de Créances által vagy a Fonds Communs de Créances-szal egyenrangú értékpapírosító szervezetek által kibocsátott előre sorolt részjegyekre vonatkozó, a 129. cikk (1) bekezdésének d) és f) pontja szerinti 10 %-os felső határ alkalmazásától, feltéve, hogy a 496. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

600

10. cikk (1) bekezdés b) pont iii. alpont

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmények – Likvid eszközök

A hitelintézet központi banknál elhelyezett likviditási tartaléka elismerhető 1. szintű eszközként, feltéve, hogy az stresszidőszak során lehívható. Az illetékes hatóság és az EKB vagy a központi bank közötti megállapodásban kell rögzíteni, hogy e cikk alkalmazásában mely célokra hívhatók le a központi banki tartalékok.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

610

10. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmények – Likvid eszközök

Az (1) bekezdés f) pontjában említett rendkívül magas minőségű fedezett kötvények piaci értékére legalább 7 %-os haircutot kell alkalmazni. A többi 1. szintű eszköz értékére – a kollektív befektetési formák részvényei és befektetési jegyei vonatkozásában a 15. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározottak kivételével – nem kell haircutot alkalmazni.

Azon esetek, amelyekben a magasabb haircutokat egy teljes eszközosztályra állapították meg (a likviditásfedezeti követelményekről szóló felhatalmazáson alapuló rendeletben minden eszközre egyedi és differenciált haircut vonatkozik) (például minden 1. szintű fedezett kötvény stb.).

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

620

12. cikk (1) bekezdés c) pont i. alpont

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmények – 2B. szintű eszközök

A részvények a 2B. szintű eszközökhöz tartozhatnak, feltéve, hogy valamely tagállam vagy harmadik ország valamely olyan jelentős tőzsdeindexének részét alkotják, amelyet az adott tagállam illetékes hatósága vagy adott harmadik ország érintett állami hatósága ilyennek ismer el.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

630

12. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmények – 2B. szintű eszközök

Azon hitelintézetek esetében, amelyek alapító okiratukkal összhangban vallási szokásból eredő okokból nem tarthatnak kamatozó eszközt, az illetékes hatóság engedélyezheti az e cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. és iii. alpontjától való eltérést, feltéve, hogy bizonyítható az e követelményeket teljesítő nem kamatozó eszközök elégtelen rendelkezésre állása, és az érintett nem kamatozó eszközök megfelelően likvidek a magánpiacokon.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

640

24. cikk (6) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmények – Stabil betétek kiáramlásai a 3 %-os arány alkalmazására jogosult harmadik országban

A hitelintézet számára illetékes hatósága engedélyezheti, hogy 3 %-os szorzót alkalmazzon harmadik országbeli, az (1) bekezdésben említett rendszerrel egyenértékű betétbiztosítási rendszer hatálya alá tartozó lakossági betétek összegére, ha a harmadik országban engedélyezett ez a kezelésmód.

[Igen/Nem/NA]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

2. RÉSZ

A 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben meghatározott átmeneti választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök

| | 2013/36/EU irányelv | 575/2013/EU rendelet | Címzett | Alkalmazási kör | Megnevezés | A választási lehetőség vagy mérlegelési jogkör leírása | Az alkalmazás éve(i) és az érték %-ban (adott esetben) | Éltek vele (Igen/Nem/NA) | Nemzeti szöveg | Hivatkozások | Elérhető-e angolul? (I/N) | Részletek / Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) | |
| 011 | 160. cikk (6) bekezdés | | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A tőkepufferekre vonatkozó átmeneti rendelkezések | A tagállamok a 160. cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározottnál rövidebb átmeneti időszakot is meghatározhatnak a tőkepufferekre. A rövidebb időszakot más tagállamok is elismerhetik. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 012 | | 493. cikk (3) bekezdés a) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a 129. cikk (1), (3) és (6) bekezdésében meghatározottaknak megfelelő fedezett kötvényeket. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 013 | | 493. cikk (3) bekezdés b) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan eszköztételeket, amelyek egy tagállam regionális kormányzataival vagy helyi hatóságaival szembeni követeléseket testesítenek meg. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 014 | | 493. cikk (3) bekezdés c) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az intézménynek az anyavállalatával vagy saját leányvállalataival szembeni kitettségeit. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 015 | | 493. cikk (3) bekezdés d) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan regionális vagy központi hitelintézetekkel szembeni kitettségeket, amelyekkel a hitelintézet hálózati kapcsolatban áll, és amelyek a hálózaton belül a készpénz-elszámolási műveletekért felelősek. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 016 | | 493. cikk (3) bekezdés e) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan hitelintézetek hitelintézetekkel szemben fennálló kitettségeit, amely intézetek egyike nem versenyfeltételek mellett működik, és meghatározott gazdasági ágazatok ösztönzése céljából jogalkotási programok vagy az alapszabálya keretében – valamilyen állami felvigyázás és a hitelek felhasználási céljainak korlátozása mellett – hiteleket nyújt vagy garantál, feltéve, hogy a vonatkozó kitettségek ilyen, a kedvezményezetteknek hitelintézeteken keresztül biztosított hitelekből vagy e hitelek garanciáiból erednek. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 017 | | 493. cikk (3) bekezdés f) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az intézményekkel szemben fennálló kitettségeket, feltéve hogy ezek a kitettségek nem képezik részét a szóban forgó intézmények szavatoló tőkéjének, legfeljebb a következő munkanapig állnak fenn és nem valamely jelentős kereskedési pénznemben denomináltak. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 018 | | 493. cikk (3) bekezdés g) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a központi bankokkal szembeni kitettségeket, amelyek az említett központi bankoknál kötelező tartalékok formájában állnak fenn, és amelyeket nemzeti pénznemükben denomináltak. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 019 | | 493. cikk (3) bekezdés h) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a központi kormányzatokkal szembeni azon kitettségeket, amelyek törvényben előírt likviditási követelmények teljesítése érdekében tartott, továbbá nemzeti pénznemben denominált és finanszírozott állampapírok formáját öltik, ha az érintett központi kormányzatok az illetékes hatóságok által kiválasztott külső hitelminősítő intézet szerint befektetési fokozatúak. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 020 | | 493. cikk (3) bekezdés i) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az I. mellékletben említett közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli okmányos meghitelezések és közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli le nem hívott hitelkeretek 50 %-át, valamint az illetékes hatóságok egyetértésének függvényében a hitelgaranciáktól eltérő jogi vagy szabályozási alappal rendelkező olyan garanciák 80 %-át, amelyeket a kölcsönös garanciarendszerek nyújtanak hitelintézeti jogállású tagjaiknak. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 021 | | 493. cikk (3) bekezdés j) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a jogi előírás által megkövetelt garanciákat, amelyeket akkor vesznek igénybe, ha a jelzálogkölcsön felvevője számára a jelzálog végleges telekkönyvi bejegyzését megelőzően folyósítanak jelzálogkötvények kibocsátásával finanszírozott jelzáloghitelt, feltéve, hogy a garanciát nem használják fel a kockázat csökkentésére a kockázattal súlyozott kitettségértékek számításánál. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 022 | | 493. cikk (3) bekezdés k) pont | Tagállamok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól | Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az elismert tőzsdével szembeni követeléseket és más kitettségeket megtestesítő eszköztételeket. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 023 | | 412. cikk (5) bekezdés | Tagállamok | Hitelintézetek | Likviditásfedezeti követelmény | A tagállamok a likviditási követelmények területén fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti rendelkezéseket azt megelőzően, hogy a 460. cikknek megfelelően az Unióban kötelező likviditásfedezeti minimumkövetelmények megállapítására és teljes körű bevezetésére kerülne sor. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 024 | | 412. cikk (5) bekezdés | Tagállamok vagy illetékes hatóságok | Hitelintézetek | Likviditásfedezeti követelmény | A tagállamok vagy az illetékes hatóságok előírhatják a tagállami szinten engedélyezett intézmények vagy azok valamely alcsoportja számára, hogy a kötelező likviditásfedezeti minimumkövetelményeknek a 460. cikkel összhangban történő, teljes körű és 100 %-os szinten való bevezetéséig is tartsanak be egy magasabb, legfeljebb 100 %-os likviditásfedezeti követelményt. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 025 | | 413. cikk (3) bekezdés | Tagállamok | Hitelintézetek | Stabil forrásellátottsági követelmény | A tagállamok a stabil forrásellátottsági követelmények területén fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti rendelkezéseket azt megelőzően, hogy az 510. cikknek megfelelően az Unióban kötelező nettó stabil forrásellátottsági minimumkövetelmények megállapítására és bevezetésére kerülne sor. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 026 | | 415. cikk (3) bekezdés | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek | Likviditási adatszolgáltatási követelmények | A kötelező likviditási követelmények teljes körű bevezetéséig az illetékes hatóságok folytathatják az adatgyűjtést a meglévő nemzeti likviditási standardoknak való megfelelés monitoringját szolgáló eszközökkel. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 027 | | 467. cikk (2) bekezdés | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A valós értéken értékelt nem realizált veszteség átmeneti kezelése | A 467. cikk (1) bekezdésétől eltérve, az illetékes hatóságok azokban az esetekben, amikor 2014. január 1-jét megelőzően ilyen eljárást alkalmaztak, engedélyezhetik az intézmények számára, hogy egyetlen szavatolótőke-elembe se foglalják bele a központi kormányzatokkal szembeni olyan kitettségeken nem realizált nyereségeket vagy veszteségeket, amelyek az EU által jóváhagyott IAS 39 nemzetközi számviteli standard szerint az „értékesíthető” kategóriába vannak besorolva. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 028 | | 467. cikk (3) bekezdés | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A valós értéken értékelt nem realizált veszteség átmeneti kezelése | A 467. cikk (1) bekezdése szerint az elsődleges alapvető tőkeelemek kiszámítása során a nem realizált veszteségek figyelembevételére alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (2) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány) | 2014 (20 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 029 | 2015 (40 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 030 | 2016 (60 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 031 | 2017 (80 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 032 | | 468. cikk (2) bekezdés második albekezdés | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A valós értéken értékelt nem realizált nyereség átmeneti kezelése | Amennyiben a 467. cikk alapján az intézményeknek elsődleges alapvető tőkéjük számításakor a valós értéken értékelt nem realizált veszteséget figyelembe kell venniük, akkor az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézményeknek, hogy a számítás során a valós értéken értékelt nem realizált nyereségük 100 %-át figyelembe vegyék. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 033 | | 468. cikk (3) bekezdés | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A valós értéken értékelt nem realizált nyereség átmeneti kezelése | Az illetékes hatóságok a 468. cikk (2) bekezdésének a)–c) pontjában rögzített tartományokon belül meghatározzák és közzéteszik azt a százalékos arányt, amely megadja, hogy a nem realizált nyereség mekkora része van kivonva az elsődleges alapvető tőkéből. | 2015 (60 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 034 | 2016 (40 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 035 | 2017 (20 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 036 | | 471. cikk (1) bekezdés | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Mentesség a biztosítókban lévő tulajdoni részesedésnek az elsődleges alapvető tőkeelemekből való levonása alól | A 49. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a 2014. január 1-től2022. december 31-ig tartó időszak alatt az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézmények számára, hogy ne vonják le a biztosítókban, viszontbiztosítókban és biztosítási holding társaságokban meglévő tulajdoni részesedésüket, amennyiben a 471. cikk (1) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 037 | | 473. cikk (1) bekezdés | Illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Módosítások bevezetése az IAS 19 nemzetközi számviteli standardba | A 481. cikktől eltérve a 2014. január 1-től2018. december 31-ig tartó időszak alatt az illetékes hatóságok engedélyezhetik azoknak az intézményeknek, amelyek a beszámolójukat az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárással összhangban elfogadott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően készítik el, hogy az elsődleges alapvető tőkéjükhöz hozzáadják a 473. cikk (2), illetve (3) bekezdése szerinti alkalmazandó összeg és a 473. cikk (4) bekezdése szerinti tényező szorzatát. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 038 | | 478. cikk (2) bekezdés | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A 2014. január 1. előtt már létező halasztott adóköveteléseknek az elsődleges alapvető tőkeelemekből levonandó összege | Az alkalmazandó százalékos arány, amennyiben alternatív százalékos arányt alkalmaznak (a 478. cikk (2) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány) | 2014 (0 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 039 | 2015 (10 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 040 | 2016 (20 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 041 | 2017 (30 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 042 | 2018 (40 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 043 | 2019 (50 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 044 | 2020 (60 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 045 | 2021 (70 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 046 | 2022 (80 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 047 | 2023 (90 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 048 | | 478. cikk (3) bekezdés a) pont | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások | Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül a) a 36. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontja alapján előírt egyedi levonásokra vonatkozóan, kivéve a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseket; | 2014 (20 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 049 | 2015 (40 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 050 | 2016 (60 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 051 | 2017 (80 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 052 | | 478. cikk (3) bekezdés b) pont | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások | Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül b) a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseknek, valamint a 36. cikk (1) bekezdésének i) pontjában említett tételeknek a 48. cikk értelmében levonandó aggregált összegére vonatkozóan; | 2014 (20 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 053 | 2015 (40 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 054 | 2016 (60 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 055 | 2017 (80 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 056 | | 478. cikk (3) bekezdés c) pont | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások | Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül c) az 56. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások mindegyikére vonatkozóan; | 2014 (20 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 057 | 2015 (40 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 058 | 2016 (60 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 059 | 2017 (80 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 060 | | 478. cikk (3) bekezdés d) pont | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások | Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül d) a 66. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások mindegyikére vonatkozóan. | 2014 (20 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 061 | 2015 (40 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 062 | 2016 (60 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 063 | 2017 (80 %–100 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 064 | | 479. cikk (4) bekezdés | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A kisebbségi részesedésnek nem minősülő instrumentumok és tételek átmeneti figyelembevétele a konszolidált elsődleges alapvető tőkében | Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik az alkalmazandó százalékos arányt a 479. cikk (3) bekezdésében rögzített tartományokon belül. | 2014 (0 %–80 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 065 | 2015 (0 %–60 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 066 | 2016 (0 %–40 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 067 | 2017 (0 %–20 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 068 | | 480. cikk (3) bekezdés | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A kisebbségi részesedések és a kiegészítő alapvető tőkébe beszámítható tőkeelemek, illetve a járulékos tőkébe beszámítható tőkeelemek átmeneti figyelembevétele | Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik az alkalmazandó tényezőt a 480. cikk (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül. | 2014 (0,2–1,0) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 069 | 2015 (0,4–1,0) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 070 | 2016 (0,6–1,0) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 071 | 2017 (0,8–1,0) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 072 | | 481. cikk (1) bekezdés | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | | Az alkalmazandó százalékos arány, amennyiben egységes százalékos arányt alkalmaznak (a 481. cikk (3) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány) | 2014 (0 %–80 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 073 | 2015 (0 %–60 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 074 | 2016 (0 %–40 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 075 | 2017 (0 %–20 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 076 | | 481. cikk (5) bekezdés | | | További átmeneti szűrők és levonások | Az illetékes hatóságok a 481. cikk (1) és (2) bekezdésében említett minden egyes szűrő és levonás tekintetében meghatározzák és közzéteszik az említett cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített tartományokon belül az alkalmazandó százalékos arányokat. | 2014 (0 %–80 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 077 | 2015 (0 %–60 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 078 | 2016 (0 %–40 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 079 | 2017 (0 %–20 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 080 | | 486. cikk (6) bekezdés | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | Az elsődleges alapvető tőkébe, a kiegészítő alapvető tőkébe, valamint a járulékos tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok | Az elsődleges alapvető tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok megállapításához a 486. cikk (2) bekezdése szerint alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (5) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány) | 2014 (60 %–80 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 081 | 2015 (40 %–70 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 082 | 2016 (20 %–60 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 083 | 2017 (0 %–50 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 084 | 2018 (0 %–40 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 085 | 2019 (0 %–30 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 086 | 2020 (0 %–20 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 087 | 2021 (0 %–10 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 088 | A kiegészítő alapvető tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok megállapításához a 486. cikk (3) bekezdése szerint alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (5) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány) | 2014 (60 %–80 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 089 | 2015 (40 %–70 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 090 | 2016 (20 %–60 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 091 | 2017 (0 %–50 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 092 | 2018 (0 %–40 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 093 | 2019 (0 %–30 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 094 | 2020 (0 %–20 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 095 | 2021 (0 %–10 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 096 | A járulékos tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok megállapításához a 486. cikk (4) bekezdése szerint alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (5) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány) | 2014 (60 %–80 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 097 | 2015 (40 %–70 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 098 | 2016 (20 %–60 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 099 | 2017 (0 %–50 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 100 | 2018 (0 %–40 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 101 | 2019 (0 %–30 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 102 | 2020 (0 %–20 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 103 | 2021 (0 %–10 %) | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 104 | | 495. cikk (1) bekezdés | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A részvénykitettségek átmeneti kezelése a belső minősítésen alapuló módszer (IRB-módszer) szerint | A harmadik rész 3. fejezetétől eltérve az illetékes hatóságok 2017. december 31-ig mentességet adhatnak a belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása alól az intézményeknél, valamint az adott tagállambeli intézmények unióbeli leányvállalatainál 2007. december 31-én lévő részvénykitettségek bizonyos kategóriái tekintetében. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 105 | | 496. cikk (1) bekezdés | | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A fedezett kötvények formájában fennálló kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény számítására vonatkozó átmeneti rendelkezések | Az illetékes hatóságok 2017. december 31-ig részben vagy teljes egészében eltekinthetnek a francia Fonds Communs de Créances által vagy a Fonds Communs de Créances-szal egyenrangú értékpapírosító szervezetek által kibocsátott előre sorolt részjegyekre vonatkozó, a 129. cikk (1) bekezdésének d) és f) pontja szerinti 10 %-os felső határ alkalmazásától, feltéve, hogy a 496. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek. | [Év] | [Igen/Nem/NA]] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |

2013/36/EU irányelv

575/2013/EU rendelet

Címzett

Alkalmazási kör

Megnevezés

A választási lehetőség vagy mérlegelési jogkör leírása

Az alkalmazás éve(i) és az érték %-ban (adott esetben)

Éltek vele (Igen/Nem/NA)

Nemzeti szöveg

Hivatkozások

Elérhető-e angolul? (I/N)

Részletek / Megjegyzések

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

011

160. cikk (6) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A tőkepufferekre vonatkozó átmeneti rendelkezések

A tagállamok a 160. cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározottnál rövidebb átmeneti időszakot is meghatározhatnak a tőkepufferekre. A rövidebb időszakot más tagállamok is elismerhetik.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

012

493. cikk (3) bekezdés a) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a 129. cikk (1), (3) és (6) bekezdésében meghatározottaknak megfelelő fedezett kötvényeket.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

013

493. cikk (3) bekezdés b) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan eszköztételeket, amelyek egy tagállam regionális kormányzataival vagy helyi hatóságaival szembeni követeléseket testesítenek meg.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

014

493. cikk (3) bekezdés c) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az intézménynek az anyavállalatával vagy saját leányvállalataival szembeni kitettségeit.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

015

493. cikk (3) bekezdés d) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan regionális vagy központi hitelintézetekkel szembeni kitettségeket, amelyekkel a hitelintézet hálózati kapcsolatban áll, és amelyek a hálózaton belül a készpénz-elszámolási műveletekért felelősek.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

016

493. cikk (3) bekezdés e) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az olyan hitelintézetek hitelintézetekkel szemben fennálló kitettségeit, amely intézetek egyike nem versenyfeltételek mellett működik, és meghatározott gazdasági ágazatok ösztönzése céljából jogalkotási programok vagy az alapszabálya keretében – valamilyen állami felvigyázás és a hitelek felhasználási céljainak korlátozása mellett – hiteleket nyújt vagy garantál, feltéve, hogy a vonatkozó kitettségek ilyen, a kedvezményezetteknek hitelintézeteken keresztül biztosított hitelekből vagy e hitelek garanciáiból erednek.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

017

493. cikk (3) bekezdés f) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az intézményekkel szemben fennálló kitettségeket, feltéve hogy ezek a kitettségek nem képezik részét a szóban forgó intézmények szavatoló tőkéjének, legfeljebb a következő munkanapig állnak fenn és nem valamely jelentős kereskedési pénznemben denomináltak.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

018

493. cikk (3) bekezdés g) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a központi bankokkal szembeni kitettségeket, amelyek az említett központi bankoknál kötelező tartalékok formájában állnak fenn, és amelyeket nemzeti pénznemükben denomináltak.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

019

493. cikk (3) bekezdés h) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a központi kormányzatokkal szembeni azon kitettségeket, amelyek törvényben előírt likviditási követelmények teljesítése érdekében tartott, továbbá nemzeti pénznemben denominált és finanszírozott állampapírok formáját öltik, ha az érintett központi kormányzatok az illetékes hatóságok által kiválasztott külső hitelminősítő intézet szerint befektetési fokozatúak.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

020

493. cikk (3) bekezdés i) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az I. mellékletben említett közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli okmányos meghitelezések és közepes/alacsony kockázatú mérlegen kívüli le nem hívott hitelkeretek 50 %-át, valamint az illetékes hatóságok egyetértésének függvényében a hitelgaranciáktól eltérő jogi vagy szabályozási alappal rendelkező olyan garanciák 80 %-át, amelyeket a kölcsönös garanciarendszerek nyújtanak hitelintézeti jogállású tagjaiknak.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

021

493. cikk (3) bekezdés j) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik a jogi előírás által megkövetelt garanciákat, amelyeket akkor vesznek igénybe, ha a jelzálogkölcsön felvevője számára a jelzálog végleges telekkönyvi bejegyzését megelőzően folyósítanak jelzálogkötvények kibocsátásával finanszírozott jelzáloghitelt, feltéve, hogy a garanciát nem használják fel a kockázat csökkentésére a kockázattal súlyozott kitettségértékek számításánál.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

022

493. cikk (3) bekezdés k) pont

Tagállamok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség vagy részleges mentesség a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek alól

Az illetékes hatóságok teljesen vagy részlegesen mentesíthetik az elismert tőzsdével szembeni követeléseket és más kitettségeket megtestesítő eszköztételeket.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

023

412. cikk (5) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmény

A tagállamok a likviditási követelmények területén fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti rendelkezéseket azt megelőzően, hogy a 460. cikknek megfelelően az Unióban kötelező likviditásfedezeti minimumkövetelmények megállapítására és teljes körű bevezetésére kerülne sor.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

024

412. cikk (5) bekezdés

Tagállamok vagy illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditásfedezeti követelmény

A tagállamok vagy az illetékes hatóságok előírhatják a tagállami szinten engedélyezett intézmények vagy azok valamely alcsoportja számára, hogy a kötelező likviditásfedezeti minimumkövetelményeknek a 460. cikkel összhangban történő, teljes körű és 100 %-os szinten való bevezetéséig is tartsanak be egy magasabb, legfeljebb 100 %-os likviditásfedezeti követelményt.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

025

413. cikk (3) bekezdés

Tagállamok

Hitelintézetek

Stabil forrásellátottsági követelmény

A tagállamok a stabil forrásellátottsági követelmények területén fenntarthatnak vagy bevezethetnek nemzeti rendelkezéseket azt megelőzően, hogy az 510. cikknek megfelelően az Unióban kötelező nettó stabil forrásellátottsági minimumkövetelmények megállapítására és bevezetésére kerülne sor.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

026

415. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek

Likviditási adatszolgáltatási követelmények

A kötelező likviditási követelmények teljes körű bevezetéséig az illetékes hatóságok folytathatják az adatgyűjtést a meglévő nemzeti likviditási standardoknak való megfelelés monitoringját szolgáló eszközökkel.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

027

467. cikk (2) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált veszteség átmeneti kezelése

A 467. cikk (1) bekezdésétől eltérve, az illetékes hatóságok azokban az esetekben, amikor 2014. január 1-jét megelőzően ilyen eljárást alkalmaztak, engedélyezhetik az intézmények számára, hogy egyetlen szavatolótőke-elembe se foglalják bele a központi kormányzatokkal szembeni olyan kitettségeken nem realizált nyereségeket vagy veszteségeket, amelyek az EU által jóváhagyott IAS 39 nemzetközi számviteli standard szerint az „értékesíthető” kategóriába vannak besorolva.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

028

467. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált veszteség átmeneti kezelése

A 467. cikk (1) bekezdése szerint az elsődleges alapvető tőkeelemek kiszámítása során a nem realizált veszteségek figyelembevételére alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (2) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány)

2014 (20 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

029

2015 (40 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

030

2016 (60 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

031

2017 (80 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

032

468. cikk (2) bekezdés második albekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált nyereség átmeneti kezelése

Amennyiben a 467. cikk alapján az intézményeknek elsődleges alapvető tőkéjük számításakor a valós értéken értékelt nem realizált veszteséget figyelembe kell venniük, akkor az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézményeknek, hogy a számítás során a valós értéken értékelt nem realizált nyereségük 100 %-át figyelembe vegyék.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

033

468. cikk (3) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A valós értéken értékelt nem realizált nyereség átmeneti kezelése

Az illetékes hatóságok a 468. cikk (2) bekezdésének a)–c) pontjában rögzített tartományokon belül meghatározzák és közzéteszik azt a százalékos arányt, amely megadja, hogy a nem realizált nyereség mekkora része van kivonva az elsődleges alapvető tőkéből.

2015 (60 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

034

2016 (40 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

035

2017 (20 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

036

471. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Mentesség a biztosítókban lévő tulajdoni részesedésnek az elsődleges alapvető tőkeelemekből való levonása alól

A 49. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a 2014. január 1-től2022. december 31-ig tartó időszak alatt az illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézmények számára, hogy ne vonják le a biztosítókban, viszontbiztosítókban és biztosítási holding társaságokban meglévő tulajdoni részesedésüket, amennyiben a 471. cikk (1) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

037

473. cikk (1) bekezdés

Illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Módosítások bevezetése az IAS 19 nemzetközi számviteli standardba

A 481. cikktől eltérve a 2014. január 1-től2018. december 31-ig tartó időszak alatt az illetékes hatóságok engedélyezhetik azoknak az intézményeknek, amelyek a beszámolójukat az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárással összhangban elfogadott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően készítik el, hogy az elsődleges alapvető tőkéjükhöz hozzáadják a 473. cikk (2), illetve (3) bekezdése szerinti alkalmazandó összeg és a 473. cikk (4) bekezdése szerinti tényező szorzatát.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

038

478. cikk (2) bekezdés

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A 2014. január 1. előtt már létező halasztott adóköveteléseknek az elsődleges alapvető tőkeelemekből levonandó összege

Az alkalmazandó százalékos arány, amennyiben alternatív százalékos arányt alkalmaznak (a 478. cikk (2) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány)

2014 (0 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

039

2015 (10 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

040

2016 (20 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

041

2017 (30 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

042

2018 (40 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

043

2019 (50 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

044

2020 (60 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

045

2021 (70 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

046

2022 (80 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

047

2023 (90 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

048

478. cikk (3) bekezdés a) pont

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások

Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül a) a 36. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontja alapján előírt egyedi levonásokra vonatkozóan, kivéve a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető, átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseket;

2014 (20 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

049

2015 (40 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

050

2016 (60 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

051

2017 (80 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

052

478. cikk (3) bekezdés b) pont

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások

Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül b) a jövőbeni nyereségtől függően érvényesíthető és átmeneti különbözetekből eredő halasztott adóköveteléseknek, valamint a 36. cikk (1) bekezdésének i) pontjában említett tételeknek a 48. cikk értelmében levonandó aggregált összegére vonatkozóan;

2014 (20 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

053

2015 (40 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

054

2016 (60 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

055

2017 (80 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

056

478. cikk (3) bekezdés c) pont

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások

Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül c) az 56. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások mindegyikére vonatkozóan;

2014 (20 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

057

2015 (40 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

058

2016 (60 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

059

2017 (80 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

060

478. cikk (3) bekezdés d) pont

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az elsődleges alapvető tőkeelemekből, a kiegészítő alapvető tőkeelemekből, valamint a járulékos tőkeelemekből való átmeneti levonások

Az illetékes hatóságok meghatároznak és közzétesznek egy alkalmazandó százalékos arányt a 478. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül d) a 66. cikk b)–d) pontja alapján előírt levonások mindegyikére vonatkozóan.

2014 (20 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

061

2015 (40 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

062

2016 (60 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

063

2017 (80 %–100 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

064

479. cikk (4) bekezdés

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A kisebbségi részesedésnek nem minősülő instrumentumok és tételek átmeneti figyelembevétele a konszolidált elsődleges alapvető tőkében

Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik az alkalmazandó százalékos arányt a 479. cikk (3) bekezdésében rögzített tartományokon belül.

2014 (0 %–80 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

065

2015 (0 %–60 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

066

2016 (0 %–40 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

067

2017 (0 %–20 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

068

480. cikk (3) bekezdés

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A kisebbségi részesedések és a kiegészítő alapvető tőkébe beszámítható tőkeelemek, illetve a járulékos tőkébe beszámítható tőkeelemek átmeneti figyelembevétele

Az illetékes hatóságok meghatározzák és közzéteszik az alkalmazandó tényezőt a 480. cikk (2) bekezdésében rögzített tartományokon belül.

2014 (0,2–1,0)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

069

2015 (0,4–1,0)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

070

2016 (0,6–1,0)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

071

2017 (0,8–1,0)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

072

481. cikk (1) bekezdés

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az alkalmazandó százalékos arány, amennyiben egységes százalékos arányt alkalmaznak (a 481. cikk (3) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány)

2014 (0 %–80 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

073

2015 (0 %–60 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

074

2016 (0 %–40 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

075

2017 (0 %–20 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

076

481. cikk (5) bekezdés

További átmeneti szűrők és levonások

Az illetékes hatóságok a 481. cikk (1) és (2) bekezdésében említett minden egyes szűrő és levonás tekintetében meghatározzák és közzéteszik az említett cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített tartományokon belül az alkalmazandó százalékos arányokat.

2014 (0 %–80 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

077

2015 (0 %–60 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

078

2016 (0 %–40 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

079

2017 (0 %–20 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

080

486. cikk (6) bekezdés

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

Az elsődleges alapvető tőkébe, a kiegészítő alapvető tőkébe, valamint a járulékos tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok

Az elsődleges alapvető tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok megállapításához a 486. cikk (2) bekezdése szerint alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (5) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány)

2014 (60 %–80 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

081

2015 (40 %–70 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

082

2016 (20 %–60 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

083

2017 (0 %–50 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

084

2018 (0 %–40 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

085

2019 (0 %–30 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

086

2020 (0 %–20 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

087

2021 (0 %–10 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

088

A kiegészítő alapvető tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok megállapításához a 486. cikk (3) bekezdése szerint alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (5) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány)

2014 (60 %–80 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

089

2015 (40 %–70 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

090

2016 (20 %–60 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

091

2017 (0 %–50 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

092

2018 (0 %–40 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

093

2019 (0 %–30 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

094

2020 (0 %–20 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

095

2021 (0 %–10 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

096

A járulékos tőkébe való beszámítás tekintetében a szerzett jogokra való jogosultságra vonatkozó korlátok megállapításához a 486. cikk (4) bekezdése szerint alkalmazandó százalékos arány (az említett cikk (5) bekezdésében rögzített tartományokon belüli százalékos arány)

2014 (60 %–80 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

097

2015 (40 %–70 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

098

2016 (20 %–60 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

099

2017 (0 %–50 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

100

2018 (0 %–40 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

101

2019 (0 %–30 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

102

2020 (0 %–20 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

103

2021 (0 %–10 %)

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

104

495. cikk (1) bekezdés

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A részvénykitettségek átmeneti kezelése a belső minősítésen alapuló módszer (IRB-módszer) szerint

A harmadik rész 3. fejezetétől eltérve az illetékes hatóságok 2017. december 31-ig mentességet adhatnak a belső minősítésen alapuló módszer alkalmazása alól az intézményeknél, valamint az adott tagállambeli intézmények unióbeli leányvállalatainál 2007. december 31-én lévő részvénykitettségek bizonyos kategóriái tekintetében.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

105

496. cikk (1) bekezdés

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A fedezett kötvények formájában fennálló kitettségekre vonatkozó szavatolótőke-követelmény számítására vonatkozó átmeneti rendelkezések

Az illetékes hatóságok 2017. december 31-ig részben vagy teljes egészében eltekinthetnek a francia Fonds Communs de Créances által vagy a Fonds Communs de Créances-szal egyenrangú értékpapírosító szervezetek által kibocsátott előre sorolt részjegyekre vonatkozó, a 129. cikk (1) bekezdésének d) és f) pontja szerinti 10 %-os felső határ alkalmazásától, feltéve, hogy a 496. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek.

[Év]

[Igen/Nem/NA]]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

3. RÉSZ

A javadalmazás változó elemei (a 2013/36/EU irányelv 94. cikke)

| | 2013/36/EU irányelv | Címzett | Alkalmazási kör | Rendelkezések | Nyilvánosságra hozandó információ | Éltek vele (Igen/Nem/NA) | Hivatkozások | Elérhető-e angolul? (I/N) | Részletek / Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) | |
| 020 | 94. cikk (1) bekezdés g) pont i. alpont | Tagállamok vagy illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti maximális arány (a javadalmazás változó összetevőjének és rögzített összetevőjének hányadosaként számított, a nemzeti jogban rögzített %) | [Érték %-ban] | [Igen/Nem] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 030 | 94. cikk (1) bekezdés g) pont ii. alpont | Tagállamok vagy illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti arány azon maximális szintje, amelyhez az intézmény részvényeseinek, tulajdonosainak vagy tagjainak jóváhagyása szükséges (a javadalmazás változó összetevőjének és rögzített összetevőjének hányadosaként számított, a nemzeti jogban rögzített %) | [Érték %-ban] | [Igen/Nem] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 040 | 94. cikk (1) bekezdés g) pont iii. alpont | Tagállamok vagy illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A teljes változó javadalmazás azon maximális része, amelyre a diszkontráta alkalmazható (a teljes változó javadalmazás %-a) | [Érték %-ban] | [Igen/Nem] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |
| 050 | 94. cikk (1) bekezdés l) pont | Tagállamok vagy illetékes hatóságok | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | A változó javadalmazás biztosításának céljára használható eszközök típusaira és kialakítására vonatkozó korlátozások vagy az ilyen eszközökre vonatkozó tiltások leírása. | [Szabad szöveg/érték] | [Igen/Nem] | Kötelező, ha igen | Kötelező, ha igen | |

2013/36/EU irányelv

Címzett

Alkalmazási kör

Rendelkezések

Nyilvánosságra hozandó információ

Éltek vele (Igen/Nem/NA)

Hivatkozások

Elérhető-e angolul? (I/N)

Részletek / Megjegyzések

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

94. cikk (1) bekezdés g) pont i. alpont

Tagállamok vagy illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti maximális arány (a javadalmazás változó összetevőjének és rögzített összetevőjének hányadosaként számított, a nemzeti jogban rögzített %)

[Érték %-ban]

[Igen/Nem]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

030

94. cikk (1) bekezdés g) pont ii. alpont

Tagállamok vagy illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A javadalmazás változó és rögzített összetevői közötti arány azon maximális szintje, amelyhez az intézmény részvényeseinek, tulajdonosainak vagy tagjainak jóváhagyása szükséges (a javadalmazás változó összetevőjének és rögzített összetevőjének hányadosaként számított, a nemzeti jogban rögzített %)

[Érték %-ban]

[Igen/Nem]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

040

94. cikk (1) bekezdés g) pont iii. alpont

Tagállamok vagy illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A teljes változó javadalmazás azon maximális része, amelyre a diszkontráta alkalmazható (a teljes változó javadalmazás %-a)

[Érték %-ban]

[Igen/Nem]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

050

94. cikk (1) bekezdés l) pont

Tagállamok vagy illetékes hatóságok

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

A változó javadalmazás biztosításának céljára használható eszközök típusaira és kialakítására vonatkozó korlátozások vagy az ilyen eszközökre vonatkozó tiltások leírása.

[Szabad szöveg/érték]

[Igen/Nem]

Kötelező, ha igen

Kötelező, ha igen

---

(1)  Az „Igen” azt jelenti, hogy az érintett választási lehetőség vagy mérlegelési jogkör gyakorlására jogosult illetékes hatóság vagy tagállam élt azzal.

A „Nem” azt jelenti, hogy az érintett választási lehetőség vagy mérlegelési jogkör gyakorlására jogosult illetékes hatóság vagy tagállam nem élt azzal.

A „NA” (nem alkalmazható) azt jelenti, hogy a választási lehetőség gyakorlása nem lehetséges, vagy nem létezik a mérlegelési jogkör.

(2)  A nemzeti jogszabálybeli rendelkezés szövege.

(3)  Hivatkozás a nemzeti jogszabályban és a szóban forgó uniós rendelkezést átültető nemzeti szöveget tartalmazó honlapra mutató hiperhivatkozás(ok).

---

III. MELLÉKLET

Felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP)
   (1)

| 010 | A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma | (nn/hh/éééé) |
| --- | --- | --- |
| 020 | A SREP alkalmazási köre

  (CRD 108–110. cikk) | Az illetékes hatóság által a SREP alkalmazási körére vonatkozóan alkalmazott megközelítés ismertetése, amely többek között a következőkre terjed ki:






  — | milyen típusú intézmények tartoznak a SREP alkalmazási körébe, illetve melyek vannak kizárva, különösen, ha az alkalmazási kör eltér az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU irányelvben meghatározottól; |

010

A táblában feltüntetett információk legutóbbi aktualizálásának dátuma

(nn/hh/éééé)

020

A SREP alkalmazási köre

(CRD 108–110. cikk)

Az illetékes hatóság által a SREP alkalmazási körére vonatkozóan alkalmazott megközelítés ismertetése, amely többek között a következőkre terjed ki:

—

milyen típusú intézmények tartoznak a SREP alkalmazási körébe, illetve melyek vannak kizárva, különösen, ha az alkalmazási kör eltér az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU irányelvben meghatározottól;

| — | annak általános áttekintése, hogy az illetékes hatóság miként alkalmazza az arányosság elvét a SREP alkalmazási körének és a különböző SREP-elemek értékelési gyakoriságának mérlegelésekor (2). |
| --- | --- |

—

annak általános áttekintése, hogy az illetékes hatóság miként alkalmazza az arányosság elvét a SREP alkalmazási körének és a különböző SREP-elemek értékelési gyakoriságának mérlegelésekor (2).

[szabad szöveg, vagy az útmutatóra vonatkozó hivatkozás, illetve hiperhivatkozás]

030

SREP-elemek értékelése

(CRD 74–96. cikk)

Az illetékes hatóság által az egyes SREP-elemek értékelésére vonatkozóan alkalmazott megközelítés ismertetése (a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásra (SREP) vonatkozó közös eljárásokról és módszerekről szóló EBH-iránymutatásokban említettek szerint – EBA/GL/2014/13), amely többek között a következőkre terjed ki:

| — | a SREP-elemek értékelésére alkalmazott értékelési folyamat és módszerek általános áttekintése, beleértve a következőket: (1) üzletimodell-elemzés, (2) belső irányítás és intézményi kontrollmechanizmusok értékelése, (3) a tőkekockázatok értékelése, és (4) a likviditási és a finanszírozási kockázatok értékelése; |
| --- | --- |

—

a SREP-elemek értékelésére alkalmazott értékelési folyamat és módszerek általános áttekintése, beleértve a következőket: (1) üzletimodell-elemzés, (2) belső irányítás és intézményi kontrollmechanizmusok értékelése, (3) a tőkekockázatok értékelése, és (4) a likviditási és a finanszírozási kockázatok értékelése;

| — | annak általános áttekintése, hogy az illetékes hatóság miként veszi figyelembe az arányosság elvét az egyes SREP-elemek értékelésekor, többek között hogyan alkalmazta az intézmények kategorizálását (3). |
| --- | --- |

—

annak általános áttekintése, hogy az illetékes hatóság miként veszi figyelembe az arányosság elvét az egyes SREP-elemek értékelésekor, többek között hogyan alkalmazta az intézmények kategorizálását (3).

[szabad szöveg, vagy az útmutatóra vonatkozó hivatkozás, illetve hiperhivatkozás]

040

Az ICAAP és ILAAP felülvizsgálata és értékelése

(CRD 73., 86., 97., 98. és 103. cikk)

Az illetékes hatóság által a tőkemegfelelés belső értékelési eljárásának (ICAAP) és a likviditási megfelelés belső értékelési eljárásának (ILAAP) a SREP részeként történő felülvizsgálatára és értékelésére – és különösen a kiegészítő szavatolótőke- és a mennyiségi likviditási követelmények meghatározását szolgáló ICAAP és ILAAP tőke- és likviditásszámítások megbízhatóságának értékelésére – vonatkozóan alkalmazott megközelítés ismertetése, amely többek között a következőkre terjed ki (4):

| — | az intézményeknél végrehajtott ICAAP és ILAAP felülvizsgálatához az illetékes hatóság által alkalmazott módszertan áttekintése; |
| --- | --- |

—

az intézményeknél végrehajtott ICAAP és ILAAP felülvizsgálatához az illetékes hatóság által alkalmazott módszertan áttekintése;

| — | az ICAAP-pal és ILAAP-pal kapcsolatos információk benyújtására vonatkozó illetékes hatósági követelményekre vonatkozó információk/hivatkozás, különösen arra kiterjedően, hogy mely információkat kell benyújtani; |
| --- | --- |

—

az ICAAP-pal és ILAAP-pal kapcsolatos információk benyújtására vonatkozó illetékes hatósági követelményekre vonatkozó információk/hivatkozás, különösen arra kiterjedően, hogy mely információkat kell benyújtani;

| — | arra vonatkozó információ, hogy az intézmény köteles-e elvégezni az ICAAP és ILAAP független felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

—

arra vonatkozó információ, hogy az intézmény köteles-e elvégezni az ICAAP és ILAAP független felülvizsgálatát.

[szabad szöveg, vagy az útmutatóra vonatkozó hivatkozás, illetve hiperhivatkozás]

050

Átfogó SREP értékelés és felügyeleti intézkedések

(CRD 102. és 104. cikk)

Az illetékes hatóság által az átfogó SREP-értékelésre vonatkozóan alkalmazott megközelítés (összefoglaló) és az átfogó SREP-értékelés alapján alkalmazott felügyeleti intézkedések ismertetése (5).

Annak ismertetése, hogy a SREP-eredmények hogyan kapcsolódnak a 2014/59/EU irányelv 27. cikke szerinti korai beavatkozási intézkedésekhez, valamint az említett irányelv 32. cikke szerinti azon feltételek megállapításához, amelyek teljesülésétől függően az intézmény úgy tekinthető, hogy csődhelyzetben van vagy valószínűleg csődbe jut (6).

[szabad szöveg, vagy az útmutatóra vonatkozó hivatkozás, illetve hiperhivatkozás]

---

(1)  Az illetékes hatóságok közzéteszik a 020–040. sorban és – az átfogó értékeléshez – a 050. sorban használt kritériumokat és módszertanokat. A magyarázatként közzéteendő információk típusát a második oszlop ismerteti.

(2)  A SREP alkalmazási körét mind az intézmény szintjén, mind annak saját forrásai tekintetében figyelembe kell venni.

Az illetékes hatóságnak el kell magyaráznia, hogy milyen megközelítést alkalmaz az intézmények különböző kategóriákba való besorolásához a SREP céljára, ismertetve a mennyiségi és minőségi kritériumok használatát, valamint hogy az ilyen kategorizálás miként hat a pénzügyi stabilitásra vagy más általános felügyeleti célkitűzésre.

Az illetékes hatóságnak azt is el kell magyaráznia, hogy a kategorizálás gyakorlati megvalósításával miként tudja biztosítani a SREP-értékelésekben való legalább minimális szintű szerepvállalását, és ehhez ismertetnie kell azt is, hogy az egyes intézménykategóriák esetében milyen gyakran kerül sor az összes SREP-elem értékelésére.

(3)  Beleértve az értékelésekhez használt olyan munkaeszközöket, mint a helyszíni ellenőrzések és a helyszínen kívüli vizsgálatok, minőségi és mennyiségi kritériumok és statisztikai adatok. Javasolt feltüntetni a weboldalon lévő esetleges útmutatókra mutató hiperhivatkozásokat.

(4)  Az illetékes hatóságoknak azt is el kell magyarázniuk, hogy az ICAAP és az ILAAP értékelését hogyan fedik le a SREP-kategóriák alapján a szerepvállalás minimumszintjére vonatkozó, arányosság céljából alkalmazott modellek, valamint hogyan alkalmazzák az arányosságot az ICAAP-pal és ILAAP-pal szembeni felügyeleti elvárások meghatározásához, feltüntetve mindenekelőtt az ICAAP-ra és ILAAP-ra vonatkozóan az illetékes hatóságok által adott esetben kibocsátott iránymutatásokat vagy minimumkövetelményeket.

(5)  Az illetékes hatóságok által az átfogó SREP-értékeléshez való eljutáshoz és az értékelés intézményekkel való közléséhez alkalmazott megközelítés. Az illetékes hatóságok által végzett átfogó értékelés a 020–040. sorban említett összes elem felülvizsgálatán, továbbá az intézményre vonatkozó minden olyan egyéb lényeges információn alapul, amelyet az illetékes hatóság megszerezhet.

(6)  Az illetékes hatóságok közzétehetik azon szabályzatokat is, amelyek iránymutatást nyújtanak a felügyeleti intézkedések (a CRD 102. és 104. cikke értelmében) és a korai beavatkozási intézkedések (a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 27. cikke értelmében) meghozatalára vonatkozó döntéseikhez, amikor egy intézmény értékelése során felügyeleti beavatkozást megkívánó gyengeségeket vagy hiányosságokat állapítanak meg. Az ilyen közzétételek magukban foglalhatják belső iránymutatások vagy az általános felügyeleti gyakorlatokat bemutató egyéb dokumentumok nyilvánosságra hozását. Mindazonáltal a titoktartás elvének tiszteletben tartása érdekében nem kell közzétenni az egyedi intézményekre vonatkozó döntéseket.

Az illetékes hatóságok továbbá információkat adhatnak meg arról, hogy milyen következményekkel jár, ha egy intézmény megsérti a vonatkozó jogi rendelkezéseket vagy nem felel meg a SREP eredményei alapján elrendelt felügyeleti vagy korai beavatkozási intézkedéseknek, azaz felsorolhatják a meglévő jogérvényesítési eljárásokat (adott esetben).

---

IV. MELLÉKLET

ÖSSZESÍTETT STATISZTIKAI ADATOK

Táblajegyzék

| 1. rész | Az illetékes hatóság által szolgáltatandó konszolidált adatok |
| --- | --- |
| 2. rész | Hitelkockázattal kapcsolatos adatok |
| 3. rész | Piaci kockázattal kapcsolatos adatok |
| 4. rész | Működési kockázattal kapcsolatos adatok |
| 5. rész | Felügyeleti intézkedésekkel és közigazgatási szankciókkal kapcsolatos adatok |
| 6. rész | Mentességekkel kapcsolatos adatok |

1. rész

Az illetékes hatóság által szolgáltatandó konszolidált adatok

2. rész

Hitelkockázattal kapcsolatos adatok

3. rész

Piaci kockázattal kapcsolatos adatok

4. rész

Működési kockázattal kapcsolatos adatok

5. rész

Felügyeleti intézkedésekkel és közigazgatási szankciókkal kapcsolatos adatok

6. rész

Mentességekkel kapcsolatos adatok

Általános megjegyzések a IV. melléklet tábláinak kitöltéséhez

| — | Az illetékes hatóságok nem hozhatnak nyilvánosságra konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedéseket vagy határozatokat. Az illetékes hatóságok az általános kritériumokra és módszertanokra vonatkozó információk közzététele során nem hozhatnak nyilvánosságra semmilyen, konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedést, függetlenül attól, hogy az egyetlen intézményre vagy intézmények csoportjára vonatkozik-e. |
| --- | --- |

—

| — | A numerikus mezők csak számokat tartalmazhatnak. Nemzeti pénznemek nem tüntethetők fel. A használt pénznem az euró, az euróövezeten kívüli tagállamoknak pedig át kell váltaniuk nemzeti pénznemüket euróba az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában, vagyis a tárgyév utolsó napján érvényes EKB-árfolyamok használatával, millióban kifejezett összegek közzététele esetén egy tizedesjegy pontossággal. |
| --- | --- |

—

| — | A pénzösszegeket millió euróban kell megadni (a továbbiakban: millió EUR). |
| --- | --- |

—

| — | A százalékarányokat két tizedesjegy pontossággal kell feltüntetni. |
| --- | --- |

—

| — | Ha bizonyos adatokat nem tesznek közzé, ennek okait az EBH-nómenklatúra használatával kell megadni: N/A (nem elérhető) vagy C (bizalmas). |
| --- | --- |

—

| — | Az adatokat összesítve kell közzétenni, az egyes hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások azonosítása nélkül. |
| --- | --- |

—

| — | Az 1–4. részben hivatkozásul megadtuk a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet szerinti COREP-táblák megfelelő mezőit is, ahol lehetett. |
| --- | --- |

—

| — | Az illetékes hatóságok az XXXX. évtől kezdődően konszolidált alapon kötelesek gyűjteni az adatokat. Ez biztosítani fogja a gyűjtött információk összhangját. |
| --- | --- |

—

| — | E melléklet tábláit az adatszolgáltatási célú konszolidáció itt meghatározott körével összefüggésben kell értelmezni. A hatékony adatgyűjtés biztosítása érdekében a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó információkat elkülönítve kell megadni, de mindkét esetben a konszolidáció azonos szintjét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

| — | A megadott adatok koherenciájának és összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében az EKB kizárólag összesített statisztikai adatokat tesz közzé azon felügyelt szervezetekre vonatkozóan, amelyek esetében közvetlen felügyeletet végez és gyakorol a közzététel vonatkozási időpontjában, míg az illetékes nemzeti hatóságok csak az EKB által nem közvetlenül felügyelt hitelintézetekre vonatkozóan tesznek közzé összesített statisztikai adatokat. |
| --- | --- |

—

| — | Az adatokat csak a CRD hatálya alá tartozó befektetési vállalkozások esetében kell összeállítani. A CRD hatálya alá nem tartozó befektetési vállalkozások ki vannak zárva az adatgyűjtésből. |
| --- | --- |

—

1. RÉSZ

Az illetékes hatóság által szolgáltatandó konszolidált adatok (XXXX. év)

| | Hivatkozás a COREP-táblára | Adatok |
| --- | --- | --- |
| | Hitelintézetek száma és mérete | | |
| 010 | Hitelintézetek száma | | [érték] |
| 020 | Eszközök összesen a joghatóság szintjén (millió EUR) (1) | | [érték] |
| 030 | Eszközök összesen a joghatóság szintjén (1) a GDP %-ában (2) | | [érték] |
| | Külföldi hitelintézetek száma és mérete
   (3) | | |
| 040 | Harmadik országból | Fióktelepek száma (4) | | [érték] |
| 050 | Fióktelepek eszközei összesen (millió EUR) | | [érték] |
| 060 | Leányvállalatok száma (5) | | [érték] |
| 070 | Leányvállalatok eszközei összesen (millió EUR) | | [érték] |
| | Hitelintézetek összes tőkéje és tőkekövetelménye | | |
| 080 | Elsődleges alapvető tőke (CET 1) összesen a teljes tőke %-ában (6) | CA1 (020. sor / 010. sor) | [érték] |
| 090 | Kiegészítő alapvető tőke (AT 1) összesen a teljes tőke %-ában (7) | CA1 (530. sor / 010. sor) | [érték] |
| 100 | Járulékos tőke (T2) összesen a teljes tőke %-ában (8) | CA1 (750. sor / 010. sor) | [érték] |
| 110 | Tőkekövetelmények összesen (millió EUR) (9) | CA2 (010. sor) * 8 % | [érték] |
| 120 | Teljestőke-megfelelési mutató (%) (10) | CA3 (050. sor) | [érték] |
| | Befektetési vállalkozások száma és mérete | | |
| 130 | Befektetési vállalkozások száma | | [érték] |
| 140 | Eszközök összesen (millió EUR) (1) | | [érték] |
| 150 | Eszközök összesen a GDP %-ában | | [érték] |
| | Befektetési vállalkozások összes tőkéje és tőkekövetelménye | | |
| 160 | Elsődleges alapvető tőke (CET 1) összesen a teljes tőke %-ában (6) | CA1 (020. sor / 010. sor) | [érték] |
| 170 | Kiegészítő alapvető tőke (AT 1) összesen a teljes tőke %-ában (7) | CA1 (530. sor / 010. sor) | [érték] |
| 180 | Járulékos tőke (T2) összesen a teljes tőke %-ában (8) | CA1 (750. sor / 010. sor) | [érték] |
| 190 | Tőkekövetelmények összesen (millió EUR) (9) | CA2 (010. sor) *8 % | [érték] |
| 200 | Teljestőke-megfelelési mutató (%) (10) | CA3 (050. sor) | [érték] |

Hivatkozás a COREP-táblára

Adatok

Hitelintézetek száma és mérete

010

Hitelintézetek száma

[érték]

020

Eszközök összesen a joghatóság szintjén (millió EUR) (1)

[érték]

030

Eszközök összesen a joghatóság szintjén (1) a GDP %-ában (2)

[érték]

Külföldi hitelintézetek száma és mérete
   (3)

040

Harmadik országból

Fióktelepek száma (4)

[érték]

050

Fióktelepek eszközei összesen (millió EUR)

[érték]

060

Leányvállalatok száma (5)

[érték]

070

Leányvállalatok eszközei összesen (millió EUR)

[érték]

Hitelintézetek összes tőkéje és tőkekövetelménye

080

Elsődleges alapvető tőke (CET 1) összesen a teljes tőke %-ában (6)

CA1 (020. sor / 010. sor)

[érték]

090

Kiegészítő alapvető tőke (AT 1) összesen a teljes tőke %-ában (7)

CA1 (530. sor / 010. sor)

[érték]

100

Járulékos tőke (T2) összesen a teljes tőke %-ában (8)

CA1 (750. sor / 010. sor)

[érték]

110

Tőkekövetelmények összesen (millió EUR) (9)

CA2 (010. sor) * 8 %

[érték]

120

Teljestőke-megfelelési mutató (%) (10)

CA3 (050. sor)

[érték]

Befektetési vállalkozások száma és mérete

130

Befektetési vállalkozások száma

[érték]

140

Eszközök összesen (millió EUR) (1)

[érték]

150

Eszközök összesen a GDP %-ában

[érték]

Befektetési vállalkozások összes tőkéje és tőkekövetelménye

160

Elsődleges alapvető tőke (CET 1) összesen a teljes tőke %-ában (6)

CA1 (020. sor / 010. sor)

[érték]

170

Kiegészítő alapvető tőke (AT 1) összesen a teljes tőke %-ában (7)

CA1 (530. sor / 010. sor)

[érték]

180

Járulékos tőke (T2) összesen a teljes tőke %-ában (8)

CA1 (750. sor / 010. sor)

[érték]

190

Tőkekövetelmények összesen (millió EUR) (9)

CA2 (010. sor) *8 %

[érték]

200

Teljestőke-megfelelési mutató (%) (10)

CA3 (050. sor)

[érték]

2. RÉSZ

Hitelkockázattal kapcsolatos adatok (XXXX. év)

| | Hitelkockázati adatok | Hivatkozás a COREP-táblára | Adatok |
| --- | --- | --- | --- |
| | Hitelintézetek: Hitelkockázat szavatolótőke-követelménye | | |
| 010 | Hitelintézetek: a hitelkockázat szavatolótőke-követelménye | a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (11) | CA2 (040. sor) / (010. sor) | [érték] |
| 020 | Hitelintézetek: módszer szerinti bontás | %, az összes hitelintézet száma alapján
   (12) | Sztenderd módszer (SA) | | [érték] |
| 030 | IRB-módszer, amennyiben sem saját LGD-becslést, sem konverziós tényezőket nem használnak | | [érték] |
| 040 | IRB-módszer LGD-becslések és/vagy konverziós tényezők használata esetén | | [érték] |
| 050 | %, a hitelkockázat teljes szavatolótőke-követelménye alapján | SA | CA2 (050. sor) / (040. sor) | [érték] |
| 060 | IRB-módszer, amennyiben sem saját LGD-becslést, sem konverziós tényezőket nem használnak | CR IRB, alap IRB (010. sor, 260. oszlop) / CA2 (040. sor) | [érték] |
| 070 | IRB-módszer LGD-becslések és/vagy konverziós tényezők használata esetén | CR IRB, fejlett IRB (010. sor, 260. oszlop) / CA2 (040. sor) | [érték] |
| 080 | Hitelintézetek: IRB kitettségi osztály szerinti bontás | %, a teljes IRB kockázattal súlyozott kitettségérték alapján | IRB-módszer, amennyiben sem saját LGD-becslést, sem konverziós tényezőket nem használnak | CA2 (250. sor / 240. sor) | [érték] |
| 090 | Központi kormányzatok és központi bankok | CA2 (260. sor / 240. sor) | [érték] |
| 100 | Intézmények | CA2 (270. sor / 240. sor) | [érték] |
| 110 | Vállalkozások – kkv | CA2 (280. sor / 240. sor) | [érték] |
| 120 | Vállalkozások – speciális hitelezés | CA2 (290. sor / 240. sor) | [érték] |
| 130 | Vállalkozások – egyéb | CA2 (300. sor / 240. sor) | [érték] |
| 140 | IRB-módszer LGD-becslések és/vagy konverziós tényezők használata esetén | CA2 (310. sor / 240. sor) | [érték] |
| 150 | Központi kormányzatok és központi bankok | CA2 (320. sor / 240. sor) | [érték] |
| 160 | Intézmények | CA2 (330. sor / 240. sor) | [érték] |
| 170 | Vállalkozások – kkv | CA2 (340. sor / 240. sor) | [érték] |
| 180 | Vállalkozások – speciális hitelezés | CA2 (350. sor / 240. sor) | [érték] |
| 190 | Vállalkozások – egyéb | CA2 (360. sor / 240. sor) | [érték] |
| 200 | Lakosság – ingatlannal fedezett (kkv) | CA2 (370. sor / 240. sor) | [érték] |
| 210 | Lakosság – ingatlannal fedezett (nem kkv) | CA2 (380. sor / 240. sor) | [érték] |
| 220 | Lakosság – a rulírozó állományba beszámítható | CA2 (390. sor / 240. sor) | [érték] |
| 230 | Lakosság – egyéb kkv | CA2 (400. sor / 240. sor) | [érték] |
| 240 | Lakosság – egyéb nem kkv | CA2 (410. sor / 240. sor) | [érték] |
| 250 | Részvényjellegű kitettségek (IRB) | CA2 (420. sor / 240. sor) | [érték] |
| 260 | Értékpapírosítási pozíciók (IRB) | CA2 (430. sor / 240. sor) | [érték] |
| 270 | Egyéb, nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök | CA2 (450. sor / 240. sor) | [érték] |
| | Hitelkockázati adatok | Hivatkozás a COREP-táblára | Adatok |
| 280 | Hitelintézetek: Hitelkockázat szavatolótőke-követelménye | | |
| 290 | Hitelintézetek: SA kitettségi osztály szerinti bontás* | %, a teljes SA kockázattal súlyozott kitettségérték alapján | Központi kormányzatok vagy központi bankok | CA2 (070. sor / 050. sor) | [érték] |
| 300 | Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok | CA2 (080. sor / 050. sor) | [érték] |
| 310 | Közszektorbeli intézmények | CA2 (090. sor / 050. sor) | [érték] |
| 320 | Multilaterális fejlesztési bankok | CA2 (100. sor / 050. sor) | [érték] |
| 330 | Nemzetközi szervezetek | CA2 (110. sor / 050. sor) | [érték] |
| 340 | Intézmények | CA2 (120. sor / 050. sor) | [érték] |
| 350 | Vállalkozások | CA2 (130. sor / 050. sor) | [érték] |
| 360 | Lakosság | CA2 (140. sor / 050. sor) | [érték] |
| 370 | Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek | CA2 (150. sor / 050. sor) | [érték] |
| 380 | Nemteljesítő kitettségek | CA2 (160. sor / 050. sor) | [érték] |
| 390 | Kiemelkedően magas kockázatú tételek | CA2 (170. sor / 050. sor) | [érték] |
| 400 | Fedezett kötvények | CA2 (180. sor / 050. sor) | [érték] |
| 410 | Rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni követelések | CA2 (190. sor / 050. sor) | [érték] |
| 420 | Kollektív befektetési formák | CA2 (200. sor / 050. sor) | [érték] |
| 430 | Részvényjellegű kitettségek | CA2 (210. sor / 050. sor) | [érték] |
| 440 | Egyéb tételek | CA2 (211. sor / 050. sor) | [érték] |
| 450 | Értékpapírosítási pozíciók (SA) | CA2 (220. sor / 050. sor) | [érték] |
| 460 | Hitelintézetek: Hitelkockázat-mérséklési (CRM) módszer szerinti bontás | %, az összes hitelintézet száma alapján
   (13) | Pénzügyi biztosítékok egyszerű módszere | | [érték] |
| 470 | Pénzügyi biztosítékok összetett módszere | | [érték] |
| | Befektetési vállalkozások: Hitelkockázat szavatolótőke-követelménye | | |
| 480 | Befektetési vállalkozások: a hitelkockázat szavatolótőke-követelménye | a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (14) | CA2 (040. sor) / (010. sor) | [érték] |
| 490 | Befektetési vállalkozások: módszer szerinti bontás | %, az összes befektetési vállalkozás száma alapján
   (12) | SA | | [érték] |
| 500 | IRB | | [érték] |
| 510 | %, a hitelkockázat teljes szavatolótőke-követelménye alapján
   (15) | SA | CA2 (050. sor) / (040. sor) | [érték] |
| 520 | IRB | CA2 (240. sor) / (040. sor) | [érték] |
| | | | | | |
| | Értékpapírosításra vonatkozó további információk (millió EUR) | Hivatkozás a COREP-táblára | Adatok |
| | Hitelintézetek: kezdeményező | | |
| 530 | A mérlegen belül és mérlegen kívül kezdeményezett értékpapírosítási kitettségek teljes összege | CR SEC SA (030. sor, 010. oszlop) + CR SEC IRB (030. sor, 010. oszlop) | [érték] |
| 540 | A mérlegen belüli és mérlegen kívüli visszatartott értékpapírosítási pozíciók teljes összege (értékpapírosítási pozíciók – eredeti kitettség a konverziós tényezők előtt) | CR SEC SA (030. sor, 050. oszlop) + CR SEC IRB (030. sor, 050. oszlop) | [érték] |
| | | | | | |
| | Ingatlannal fedezett hitelezésből fakadó kitettségek és veszteségek (millió EUR) (16) | Hivatkozás a COREP-táblára | Adatok |
| 550 | Lakóingatlan biztosítékként való felhasználása | Lakóingatlannal fedezett kitettségek összege
   (17) | CR IP Losses (010. sor, 050. oszlop) | [érték] |
| 560 | A referenciaarányokig történő hitelezésből származó veszteségek összege
   (18) | CR IP Losses (010. sor, 010. oszlop) | [érték] |
| 570 | ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19) | CR IP Losses (010. sor, 020. oszlop) | [érték] |
| 580 | A teljes veszteség összege
   (20) | CR IP Losses (010. sor, 030. oszlop) | [érték] |
| 590 | ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19) | CR IP Losses (010. sor, 040. oszlop) | [érték] |
| 600 | Kereskedelmi ingatlan biztosítékként való felhasználása | Kereskedelmi ingatlannal fedezett kitettségek összege
   (17) | CR IP Losses (020. sor, 050. oszlop) | [érték] |
| 610 | A referenciaarányokig történő hitelezésből származó veszteségek összege
   (18) | CR IP Losses (020. sor, 010. oszlop) | [érték] |
| 620 | ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19) | CR IP Losses (020. sor, 020. oszlop) | [érték] |
| 630 | A teljes veszteség összege
   (20) | CR IP Losses (020. sor, 030. oszlop) | [érték] |
| 640 | ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19) | CR IP Losses (020. sor, 040. oszlop) | [érték] |

Hitelkockázati adatok

Hivatkozás a COREP-táblára

Adatok

Hitelintézetek: Hitelkockázat szavatolótőke-követelménye

010

Hitelintézetek: a hitelkockázat szavatolótőke-követelménye

a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (11)

CA2 (040. sor) / (010. sor)

[érték]

020

Hitelintézetek: módszer szerinti bontás

%, az összes hitelintézet száma alapján
   (12)

Sztenderd módszer (SA)

[érték]

030

IRB-módszer, amennyiben sem saját LGD-becslést, sem konverziós tényezőket nem használnak

[érték]

040

IRB-módszer LGD-becslések és/vagy konverziós tényezők használata esetén

[érték]

050

%, a hitelkockázat teljes szavatolótőke-követelménye alapján

SA

CA2 (050. sor) / (040. sor)

[érték]

060

IRB-módszer, amennyiben sem saját LGD-becslést, sem konverziós tényezőket nem használnak

CR IRB, alap IRB (010. sor, 260. oszlop) / CA2 (040. sor)

[érték]

070

IRB-módszer LGD-becslések és/vagy konverziós tényezők használata esetén

CR IRB, fejlett IRB (010. sor, 260. oszlop) / CA2 (040. sor)

[érték]

080

Hitelintézetek: IRB kitettségi osztály szerinti bontás

%, a teljes IRB kockázattal súlyozott kitettségérték alapján

IRB-módszer, amennyiben sem saját LGD-becslést, sem konverziós tényezőket nem használnak

CA2 (250. sor / 240. sor)

[érték]

090

Központi kormányzatok és központi bankok

CA2 (260. sor / 240. sor)

[érték]

100

Intézmények

CA2 (270. sor / 240. sor)

[érték]

110

Vállalkozások – kkv

CA2 (280. sor / 240. sor)

[érték]

120

Vállalkozások – speciális hitelezés

CA2 (290. sor / 240. sor)

[érték]

130

Vállalkozások – egyéb

CA2 (300. sor / 240. sor)

[érték]

140

IRB-módszer LGD-becslések és/vagy konverziós tényezők használata esetén

CA2 (310. sor / 240. sor)

[érték]

150

Központi kormányzatok és központi bankok

CA2 (320. sor / 240. sor)

[érték]

160

Intézmények

CA2 (330. sor / 240. sor)

[érték]

170

Vállalkozások – kkv

CA2 (340. sor / 240. sor)

[érték]

180

Vállalkozások – speciális hitelezés

CA2 (350. sor / 240. sor)

[érték]

190

Vállalkozások – egyéb

CA2 (360. sor / 240. sor)

[érték]

200

Lakosság – ingatlannal fedezett (kkv)

CA2 (370. sor / 240. sor)

[érték]

210

Lakosság – ingatlannal fedezett (nem kkv)

CA2 (380. sor / 240. sor)

[érték]

220

Lakosság – a rulírozó állományba beszámítható

CA2 (390. sor / 240. sor)

[érték]

230

Lakosság – egyéb kkv

CA2 (400. sor / 240. sor)

[érték]

240

Lakosság – egyéb nem kkv

CA2 (410. sor / 240. sor)

[érték]

250

Részvényjellegű kitettségek (IRB)

CA2 (420. sor / 240. sor)

[érték]

260

Értékpapírosítási pozíciók (IRB)

CA2 (430. sor / 240. sor)

[érték]

270

Egyéb, nem hitelkötelezettséget megtestesítő eszközök

CA2 (450. sor / 240. sor)

[érték]

Hitelkockázati adatok

Hivatkozás a COREP-táblára

Adatok

280

Hitelintézetek: Hitelkockázat szavatolótőke-követelménye

290

Hitelintézetek: SA kitettségi osztály szerinti bontás*

%, a teljes SA kockázattal súlyozott kitettségérték alapján

Központi kormányzatok vagy központi bankok

CA2 (070. sor / 050. sor)

[érték]

300

Regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok

CA2 (080. sor / 050. sor)

[érték]

310

Közszektorbeli intézmények

CA2 (090. sor / 050. sor)

[érték]

320

Multilaterális fejlesztési bankok

CA2 (100. sor / 050. sor)

[érték]

330

Nemzetközi szervezetek

CA2 (110. sor / 050. sor)

[érték]

340

Intézmények

CA2 (120. sor / 050. sor)

[érték]

350

Vállalkozások

CA2 (130. sor / 050. sor)

[érték]

360

Lakosság

CA2 (140. sor / 050. sor)

[érték]

370

Ingatlanra bejegyzett zálogjoggal fedezett kitettségek

CA2 (150. sor / 050. sor)

[érték]

380

Nemteljesítő kitettségek

CA2 (160. sor / 050. sor)

[érték]

390

Kiemelkedően magas kockázatú tételek

CA2 (170. sor / 050. sor)

[érték]

400

Fedezett kötvények

CA2 (180. sor / 050. sor)

[érték]

410

Rövid távú hitelminősítéssel rendelkező intézményekkel és vállalkozásokkal szembeni követelések

CA2 (190. sor / 050. sor)

[érték]

420

Kollektív befektetési formák

CA2 (200. sor / 050. sor)

[érték]

430

Részvényjellegű kitettségek

CA2 (210. sor / 050. sor)

[érték]

440

Egyéb tételek

CA2 (211. sor / 050. sor)

[érték]

450

Értékpapírosítási pozíciók (SA)

CA2 (220. sor / 050. sor)

[érték]

460

Hitelintézetek: Hitelkockázat-mérséklési (CRM) módszer szerinti bontás

%, az összes hitelintézet száma alapján
   (13)

Pénzügyi biztosítékok egyszerű módszere

[érték]

470

Pénzügyi biztosítékok összetett módszere

[érték]

Befektetési vállalkozások: Hitelkockázat szavatolótőke-követelménye

480

Befektetési vállalkozások: a hitelkockázat szavatolótőke-követelménye

a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (14)

CA2 (040. sor) / (010. sor)

[érték]

490

Befektetési vállalkozások: módszer szerinti bontás

%, az összes befektetési vállalkozás száma alapján
   (12)

SA

[érték]

500

IRB

[érték]

510

%, a hitelkockázat teljes szavatolótőke-követelménye alapján
   (15)

SA

CA2 (050. sor) / (040. sor)

[érték]

520

IRB

CA2 (240. sor) / (040. sor)

[érték]

Értékpapírosításra vonatkozó további információk (millió EUR)

Hivatkozás a COREP-táblára

Adatok

Hitelintézetek: kezdeményező

530

A mérlegen belül és mérlegen kívül kezdeményezett értékpapírosítási kitettségek teljes összege

CR SEC SA (030. sor, 010. oszlop) + CR SEC IRB (030. sor, 010. oszlop)

[érték]

540

A mérlegen belüli és mérlegen kívüli visszatartott értékpapírosítási pozíciók teljes összege (értékpapírosítási pozíciók – eredeti kitettség a konverziós tényezők előtt)

CR SEC SA (030. sor, 050. oszlop) + CR SEC IRB (030. sor, 050. oszlop)

[érték]

Ingatlannal fedezett hitelezésből fakadó kitettségek és veszteségek (millió EUR) (16)

Hivatkozás a COREP-táblára

Adatok

550

Lakóingatlan biztosítékként való felhasználása

Lakóingatlannal fedezett kitettségek összege
   (17)

CR IP Losses (010. sor, 050. oszlop)

[érték]

560

A referenciaarányokig történő hitelezésből származó veszteségek összege
   (18)

CR IP Losses (010. sor, 010. oszlop)

[érték]

570

ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19)

CR IP Losses (010. sor, 020. oszlop)

[érték]

580

A teljes veszteség összege
   (20)

CR IP Losses (010. sor, 030. oszlop)

[érték]

590

ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19)

CR IP Losses (010. sor, 040. oszlop)

[érték]

600

Kereskedelmi ingatlan biztosítékként való felhasználása

Kereskedelmi ingatlannal fedezett kitettségek összege
   (17)

CR IP Losses (020. sor, 050. oszlop)

[érték]

610

A referenciaarányokig történő hitelezésből származó veszteségek összege
   (18)

CR IP Losses (020. sor, 010. oszlop)

[érték]

620

ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19)

CR IP Losses (020. sor, 020. oszlop)

[érték]

630

A teljes veszteség összege
   (20)

CR IP Losses (020. sor, 030. oszlop)

[érték]

640

ebből: jelzálog-hitelbiztosítéki értéken értékelt ingatlan
   (19)

CR IP Losses (020. sor, 040. oszlop)

[érték]

3. RÉSZ

Piaci kockázattal kapcsolatos adatok
   (21)
  (XXXX. év)

| | Piaci kockázattal kapcsolatos adatok | Hivatkozás a COREP-táblára | Adatok |
| --- | --- | --- | --- |
| | Hitelintézetek: A piaci kockázat szavatolótőke-követelménye | | |
| 010 | Hitelintézetek: a piaci kockázat szavatolótőke-követelménye | a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (22) | CA2 (520. sor) / (010. sor) | [érték] |
| 020 | Hitelintézetek: módszer szerinti bontás | %, az összes hitelintézet száma alapján
   (23) | Sztenderd módszer | | [érték] |
| 030 | Belső modellek | | [érték] |
| 040 | %, a teljes piaci kockázati szavatolótőke-követelmény alapján | Sztenderd módszer | CA2 (530. sor) / (520. sor) | [érték] |
| 050 | Belső modellek | CA2 (580. sor) / (520. sor) | [érték] |
| | Befektetési vállalkozások: A piaci kockázat szavatolótőke-követelménye | | |
| 060 | Befektetési vállalkozások: a piaci kockázat szavatolótőke-követelménye | a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (22) | CA2 (520. sor) / (010. sor) | [érték] |
| 070 | Befektetési vállalkozások: módszer szerinti bontás | %, az összes befektetési vállalkozás száma alapján
   (23) | Sztenderd módszer | | [érték] |
| 080 | Belső modellek | | [érték] |
| 090 | %, a teljes piaci kockázati szavatolótőke-követelmény alapján | Sztenderd módszer | CA2 (530. sor) / (520. sor) | [érték] |
| 100 | Belső modellek | CA2 (580. sor) / (520. sor) | [érték] |

Piaci kockázattal kapcsolatos adatok

Hivatkozás a COREP-táblára

Adatok

Hitelintézetek: A piaci kockázat szavatolótőke-követelménye

010

Hitelintézetek: a piaci kockázat szavatolótőke-követelménye

a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (22)

CA2 (520. sor) / (010. sor)

[érték]

020

Hitelintézetek: módszer szerinti bontás

%, az összes hitelintézet száma alapján
   (23)

Sztenderd módszer

[érték]

030

Belső modellek

[érték]

040

%, a teljes piaci kockázati szavatolótőke-követelmény alapján

Sztenderd módszer

CA2 (530. sor) / (520. sor)

[érték]

050

Belső modellek

CA2 (580. sor) / (520. sor)

[érték]

Befektetési vállalkozások: A piaci kockázat szavatolótőke-követelménye

060

Befektetési vállalkozások: a piaci kockázat szavatolótőke-követelménye

a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (22)

CA2 (520. sor) / (010. sor)

[érték]

070

Befektetési vállalkozások: módszer szerinti bontás

%, az összes befektetési vállalkozás száma alapján
   (23)

Sztenderd módszer

[érték]

080

Belső modellek

[érték]

090

%, a teljes piaci kockázati szavatolótőke-követelmény alapján

Sztenderd módszer

CA2 (530. sor) / (520. sor)

[érték]

100

Belső modellek

CA2 (580. sor) / (520. sor)

[érték]

4. RÉSZ

Működési kockázattal kapcsolatos adatok (XXXX. év)

| | Működési kockázattal kapcsolatos adatok | Hivatkozás a COREP-táblára | Adatok |
| --- | --- | --- | --- |
| | Hitelintézetek: A működési kockázat szavatolótőke-követelménye | | |
| 010 | Hitelintézetek: a működési kockázat szavatolótőke-követelménye | a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (24) | CA2 (590. sor) / (010. sor) | [érték] |
| 020 | Hitelintézetek: módszer szerinti bontás | %, az összes hitelintézet száma alapján
   (25) | Alapmutató módszere (BIA) | | [érték] |
| 030 | Sztenderd módszer (TSA) /


  Alternatív sztenderd módszer (ASA) | | [érték] |
| 040 | Fejlett mérési módszer (AMA) | | [érték] |
| 050 | %, a teljes működési kockázati szavatolótőke-követelmény alapján | BIA | CA2 (600. sor) / (590. sor) | [érték] |
| 060 | TSA/ASA | CA2 (610. sor) / (590. sor) | [érték] |
| 070 | AMA | CA2 (620. sor) / (590. sor) | [érték] |
| | Hitelintézetek: Működési kockázat miatti veszteségek | | |
| 080 | Hitelintézetek: teljes bruttó veszteség | Bruttó veszteség összesen a teljes bruttó jövedelem %-ában
   (26) | OPR részletes (920. sor, 080. oszlop) / OPR ((összeg (010–130. sor), 030. oszlop) | [érték] |
| | Befektetési vállalkozások: A működési kockázat szavatolótőke-követelménye | | |
| 090 | Befektetési vállalkozások: a működési kockázat szavatolótőke-követelménye | a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (24) | CA2 (590. sor) / (010. sor) | [érték] |
| 100 | Befektetési vállalkozások: módszer szerinti bontás | %, az összes befektetési vállalkozás száma alapján
   (25) | BIA | | [érték] |
| 110 | TSA/ASA | | [érték] |
| 120 | AMA | | [érték] |
| 130 | %, a teljes működési kockázati szavatolótőke-követelmény alapján | BIA | CA2 (600. sor) / (590. sor) | [érték] |
| 140 | TSA/ASA | CA2 (610. sor) / (590. sor) | [érték] |
| 150 | AMA | CA2 (620. sor) / (590. sor) | [érték] |
| | Befektetési vállalkozások: Működési kockázat miatti veszteségek | | |
| 160 | Befektetési vállalkozások: teljes bruttó veszteség | Bruttó veszteség összesen a teljes bruttó jövedelem %-ában
   (26) | OPR részletes (920. sor, 080. oszlop) / OPR ((összeg (010–130. sor), 030. oszlop) | [érték] |

Működési kockázattal kapcsolatos adatok

Hivatkozás a COREP-táblára

Adatok

Hitelintézetek: A működési kockázat szavatolótőke-követelménye

010

Hitelintézetek: a működési kockázat szavatolótőke-követelménye

a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (24)

CA2 (590. sor) / (010. sor)

[érték]

020

Hitelintézetek: módszer szerinti bontás

%, az összes hitelintézet száma alapján
   (25)

Alapmutató módszere (BIA)

[érték]

030

Sztenderd módszer (TSA) /

Alternatív sztenderd módszer (ASA)

[érték]

040

Fejlett mérési módszer (AMA)

[érték]

050

%, a teljes működési kockázati szavatolótőke-követelmény alapján

BIA

CA2 (600. sor) / (590. sor)

[érték]

060

TSA/ASA

CA2 (610. sor) / (590. sor)

[érték]

070

AMA

CA2 (620. sor) / (590. sor)

[érték]

Hitelintézetek: Működési kockázat miatti veszteségek

080

Hitelintézetek: teljes bruttó veszteség

Bruttó veszteség összesen a teljes bruttó jövedelem %-ában
   (26)

OPR részletes (920. sor, 080. oszlop) / OPR ((összeg (010–130. sor), 030. oszlop)

[érték]

Befektetési vállalkozások: A működési kockázat szavatolótőke-követelménye

090

Befektetési vállalkozások: a működési kockázat szavatolótőke-követelménye

a teljes szavatolótőke-követelmény %-ában
   (24)

CA2 (590. sor) / (010. sor)

[érték]

100

Befektetési vállalkozások: módszer szerinti bontás

%, az összes befektetési vállalkozás száma alapján
   (25)

BIA

[érték]

110

TSA/ASA

[érték]

120

AMA

[érték]

130

%, a teljes működési kockázati szavatolótőke-követelmény alapján

BIA

CA2 (600. sor) / (590. sor)

[érték]

140

TSA/ASA

CA2 (610. sor) / (590. sor)

[érték]

150

AMA

CA2 (620. sor) / (590. sor)

[érték]

Befektetési vállalkozások: Működési kockázat miatti veszteségek

160

Befektetési vállalkozások: teljes bruttó veszteség

Bruttó veszteség összesen a teljes bruttó jövedelem %-ában
   (26)

OPR részletes (920. sor, 080. oszlop) / OPR ((összeg (010–130. sor), 030. oszlop)

[érték]

5. RÉSZ

Felügyeleti intézkedésekkel és közigazgatási szankciókkal kapcsolatos adatok
   (27)
  (XXXX. év)

| | Felügyeleti intézkedések | Adatok |
| --- | --- | --- |
| | Hitelintézetek | |
| 010 | A 102. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően tett felügyeleti intézkedések | A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma: | [érték] |
| 011 | a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 012 | az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 013 | a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont] | [érték] |
| 014 | különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont] | [érték] |
| 015 | az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont] | [érték] |
| 016 | az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont] | [érték] |
| 017 | a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont] | [érték] |
| 018 | a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont] | [érték] |
| 019 | osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont] | [érték] |
| 020 | kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont] | [érték] |
| 021 | egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont] | [érték] |
| 022 | kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont] | [érték] |
| 023 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege | [érték] |
| 024 | A 2013/36/EU irányelv 102. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az irányelv, valamint az 575/2013/EU rendelet egyéb rendelkezéseinek megfelelően tett felügyeleti intézkedések | A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma: | [érték] |
| 025 | a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 026 | az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 027 | a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont] | [érték] |
| 028 | különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont] | [érték] |
| 029 | az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont] | [érték] |
| 030 | az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont] | [érték] |
| 031 | a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont] | [érték] |
| 032 | a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont] | [érték] |
| 033 | osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont] | [érték] |
| 034 | kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont] | [érték] |
| 035 | egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont] | [érték] |
| 036 | kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont] | [érték] |
| 037 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege | [érték] |
| | | | |
| | Felügyeleti intézkedések | Adatok |
| | Befektetési vállalkozások | |
| 037 | A 102. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően tett felügyeleti intézkedések | A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma: | [érték] |
| 038 | a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 039 | az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 040 | a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont] | [érték] |
| 041 | különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont] | [érték] |
| 042 | az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont] | [érték] |
| 043 | az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont] | [érték] |
| 044 | a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont] | [érték] |
| 045 | a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont] | [érték] |
| 046 | osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont] | [érték] |
| 047 | kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont] | [érték] |
| 048 | egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont] | [érték] |
| 049 | kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont] | [érték] |
| 050 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege | [érték] |
| 051 | A 2013/36/EU irányelv 102. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az irányelv, valamint az 575/2013/EU rendelet egyéb rendelkezéseinek megfelelően tett felügyeleti intézkedések | A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma: | [érték] |
| 052 | a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 053 | az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 054 | a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont] | [érték] |
| 055 | különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont] | [érték] |
| 056 | az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont] | [érték] |
| 057 | az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont] | [érték] |
| 058 | a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont] | [érték] |
| 059 | a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont] | [érték] |
| 060 | osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont] | [érték] |
| 061 | kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont] | [érték] |
| 062 | egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont] | [érték] |
| 063 | kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont] | [érték] |
| 064 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege | [érték] |
| | | | |
| | Közigazgatási szankciók (28) | Adatok |
| | Hitelintézetek | |
| 065 | Közigazgatási szankciók (az engedélyezési követelmények és a befolyásoló részesedés szerzésére vonatkozó követelmények megsértése esetén) | A 2013/36/EU irányelv 66. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma: | [érték] |
| 066 | nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [66. cikk, (2) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 067 | végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [66. cikk, (2) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 068 | természetes vagy jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [66. cikk, (2) bekezdés c)–e) pont] | [érték] |
| 069 | részvényesek szavazati jogának felfüggesztése [66. cikk, (2) bekezdés f) pont] | [érték] |
| 070 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 66. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege | [szabad szöveg] |
| 071 | Közigazgatási szankciók (a 2013/36/EU irányelv vagy az 575/2013/EU rendelet által előírt követelmények egyéb megsértése miatt) | A 2013/36/EU irányelv 67. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma: | [érték] |
| 072 | nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [67. cikk, (2) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 073 | végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [67. cikk, (2) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 074 | a hitelintézet engedélyének visszavonása [67. cikk, (2) bekezdés c) pont] | [érték] |
| 075 | természetes személynek a hitelintézetben ellátott funkciók gyakorlásától való ideiglenes eltiltása [67. cikk, (2) bekezdés d) pont] | [érték] |
| 076 | természetes vagy jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [67. cikk, (2) bekezdés e)–g) pont] | [érték] |
| 077 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 67. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege | [szabad szöveg] |
| | Befektetési vállalkozások | |
| 078 | Közigazgatási szankciók (az engedélyezési követelmények és a befolyásoló részesedés szerzésére vonatkozó követelmények megsértése esetén) | A 2013/36/EU irányelv 66. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma: | [érték] |
| 079 | nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [66. cikk, (2) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 080 | végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [66. cikk, (2) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 081 | jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [66. cikk, (2) bekezdés c)–e) pont] | [érték] |
| 082 | részvényesek szavazati jogának felfüggesztése [66. cikk, (2) bekezdés f) pont] | [érték] |
| 083 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 66. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege | [érték] |
| 084 | Közigazgatási szankciók (a 2013/36/EU irányelv vagy az 575/2013/EU rendelet által előírt követelmények egyéb megsértése miatt) | A 2013/36/EU irányelv 66. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma: | [érték] |
| 085 | nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [67. cikk, (2) bekezdés a) pont] | [érték] |
| 086 | végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [67. cikk, (2) bekezdés b) pont] | [érték] |
| 087 | a befektetési vállalkozás engedélyének visszavonása [67. cikk, (2) bekezdés c) pont] | [érték] |
| 088 | természetes személynek a befektetési vállalkozásban ellátott funkciók gyakorlásától való ideiglenes eltiltása [67. cikk, (2) bekezdés d) pont] | [érték] |
| 089 | természetes vagy jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [67. cikk, (2) bekezdés e)–g) pont] | [érték] |
| 090 | Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 67. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege | [szabad szöveg] |
| Az illetékes hatóságok nem hozhatnak nyilvánosságra konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedéseket vagy határozatokat. Az illetékes hatóságok az általános kritériumokra és módszertanokra vonatkozó információk közzététele során nem hozhatnak nyilvánosságra semmilyen, konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedést, függetlenül attól, hogy az egyetlen intézményre vagy intézmények csoportjára vonatkozik-e. |

Felügyeleti intézkedések

Adatok

Hitelintézetek

010

A 102. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően tett felügyeleti intézkedések

A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma:

[érték]

011

a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont]

[érték]

012

az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont]

[érték]

013

a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont]

[érték]

014

különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont]

[érték]

015

az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont]

[érték]

016

az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont]

[érték]

017

a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont]

[érték]

018

a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont]

[érték]

019

osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont]

[érték]

020

kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont]

[érték]

021

egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont]

[érték]

022

kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont]

[érték]

023

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege

[érték]

024

A 2013/36/EU irányelv 102. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az irányelv, valamint az 575/2013/EU rendelet egyéb rendelkezéseinek megfelelően tett felügyeleti intézkedések

A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma:

[érték]

025

a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont]

[érték]

026

az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont]

[érték]

027

a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont]

[érték]

028

különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont]

[érték]

029

az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont]

[érték]

030

az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont]

[érték]

031

a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont]

[érték]

032

a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont]

[érték]

033

osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont]

[érték]

034

kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont]

[érték]

035

egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont]

[érték]

036

kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont]

[érték]

037

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege

[érték]

Felügyeleti intézkedések

Adatok

Befektetési vállalkozások

037

A 102. cikk (1) bekezdése a) pontjának megfelelően tett felügyeleti intézkedések

A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma:

[érték]

038

a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont]

[érték]

039

az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont]

[érték]

040

a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont]

[érték]

041

különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont]

[érték]

042

az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont]

[érték]

043

az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont]

[érték]

044

a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont]

[érték]

045

a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont]

[érték]

046

osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont]

[érték]

047

kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont]

[érték]

048

egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont]

[érték]

049

kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont]

[érték]

050

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege

[érték]

051

A 2013/36/EU irányelv 102. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az irányelv, valamint az 575/2013/EU rendelet egyéb rendelkezéseinek megfelelően tett felügyeleti intézkedések

A 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének megfelelően tett felügyeleti intézkedések teljes száma:

[érték]

052

a minimális tőkekövetelményeket meghaladó szavatolótőke tartása [104. cikk, (1) bekezdés a) pont]

[érték]

053

az irányítási rendszereknek és a belső tőke irányításának megerősítése [104. cikk, (1) bekezdés b) pont]

[érték]

054

a felügyeleti követelményeknek való megfelelés helyreállítására irányuló terv benyújtása [104. cikk, (1) bekezdés c) pont]

[érték]

055

különleges tartalékképzési szabályzat vagy eszközkezelés alkalmazása [104. cikk, (1) bekezdés d) pont]

[érték]

056

az üzletvitel vagy az üzleti tevékenységek szigorúbb feltételekhez kötése / korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés e) pont]

[érték]

057

az intézmények tevékenységeiben, termékeiben és rendszereiben rejlő kockázat csökkentése [104. cikk, (1) bekezdés f) pont]

[érték]

058

a javadalmazás változó összetevőjének korlátozása [104. cikk, (1) bekezdés g) pont]

[érték]

059

a nettó profit felhasználása a szavatolótőke megerősítésére [104. cikk, (1) bekezdés h) pont]

[érték]

060

osztalék- vagy kamatkifizetés korlátozása vagy megtiltása [104. cikk, (1) bekezdés i) pont]

[érték]

061

kiegészítő vagy gyakoribb adatszolgáltatási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés j) pont]

[érték]

062

egyedi likviditási követelmények előírása [104. cikk, (1) bekezdés k) pont]

[érték]

063

kiegészítő információközlés előírása [104. cikk, (1) bekezdés l) pont]

[érték]

064

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 104. cikkének (1) bekezdésében fel nem sorolt) végrehajtott felügyeleti intézkedések száma és jellege

[érték]

Közigazgatási szankciók (28)

Adatok

Hitelintézetek

065

Közigazgatási szankciók (az engedélyezési követelmények és a befolyásoló részesedés szerzésére vonatkozó követelmények megsértése esetén)

A 2013/36/EU irányelv 66. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma:

[érték]

066

nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [66. cikk, (2) bekezdés a) pont]

[érték]

067

végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [66. cikk, (2) bekezdés b) pont]

[érték]

068

természetes vagy jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [66. cikk, (2) bekezdés c)–e) pont]

[érték]

069

részvényesek szavazati jogának felfüggesztése [66. cikk, (2) bekezdés f) pont]

[érték]

070

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 66. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege

[szabad szöveg]

071

Közigazgatási szankciók (a 2013/36/EU irányelv vagy az 575/2013/EU rendelet által előírt követelmények egyéb megsértése miatt)

A 2013/36/EU irányelv 67. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma:

[érték]

072

nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [67. cikk, (2) bekezdés a) pont]

[érték]

073

végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [67. cikk, (2) bekezdés b) pont]

[érték]

074

a hitelintézet engedélyének visszavonása [67. cikk, (2) bekezdés c) pont]

[érték]

075

természetes személynek a hitelintézetben ellátott funkciók gyakorlásától való ideiglenes eltiltása [67. cikk, (2) bekezdés d) pont]

[érték]

076

természetes vagy jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [67. cikk, (2) bekezdés e)–g) pont]

[érték]

077

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 67. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege

[szabad szöveg]

Befektetési vállalkozások

078

Közigazgatási szankciók (az engedélyezési követelmények és a befolyásoló részesedés szerzésére vonatkozó követelmények megsértése esetén)

A 2013/36/EU irányelv 66. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma:

[érték]

079

nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [66. cikk, (2) bekezdés a) pont]

[érték]

080

végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [66. cikk, (2) bekezdés b) pont]

[érték]

081

jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [66. cikk, (2) bekezdés c)–e) pont]

[érték]

082

részvényesek szavazati jogának felfüggesztése [66. cikk, (2) bekezdés f) pont]

[érték]

083

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 66. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege

[érték]

084

Közigazgatási szankciók (a 2013/36/EU irányelv vagy az 575/2013/EU rendelet által előírt követelmények egyéb megsértése miatt)

A 2013/36/EU irányelv 66. cikke (2) bekezdése szerinti, összes alkalmazott közigazgatási szankció száma:

[érték]

085

nyilvános nyilatkozat, amely azonosítja a felelős természetes vagy jogi személyt, valamint a jogsértés természetét [67. cikk, (2) bekezdés a) pont]

[érték]

086

végzés, amely előírja a felelős természetes vagy jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással, és tartózkodjon e magatartás megismétlésétől [67. cikk, (2) bekezdés b) pont]

[érték]

087

a befektetési vállalkozás engedélyének visszavonása [67. cikk, (2) bekezdés c) pont]

[érték]

088

természetes személynek a befektetési vállalkozásban ellátott funkciók gyakorlásától való ideiglenes eltiltása [67. cikk, (2) bekezdés d) pont]

[érték]

089

természetes vagy jogi személyre kivetett közigazgatási pénzbírság [67. cikk, (2) bekezdés e)–g) pont]

[érték]

090

Egyéb (a 2013/36/EU irányelv 67. cikkének (2) bekezdésében fel nem sorolt) alkalmazott közigazgatási szankciók száma és jellege

[szabad szöveg]

Az illetékes hatóságok nem hozhatnak nyilvánosságra konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedéseket vagy határozatokat. Az illetékes hatóságok az általános kritériumokra és módszertanokra vonatkozó információk közzététele során nem hozhatnak nyilvánosságra semmilyen, konkrét intézményekre irányuló felügyeleti intézkedést, függetlenül attól, hogy az egyetlen intézményre vagy intézmények csoportjára vonatkozik-e.

6. RÉSZ

A mentességekkel kapcsolatos adatok
   (29)
  (XXXX. év)

| | Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–ötödik, hetedik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól |
| --- | --- |
| | Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben | 7. cikk (1) és (2) bekezdés

  (Leányvállalatoknak biztosított mentesség) (30) | 7. cikk (3) bekezdés


  (Anyaintézményeknek biztosított mentesség) |
| 010 | Megadott mentességek száma összesen | [érték] | [érték] |
| 011 | Azon anyaintézményeknek biztosított mentességek száma, amelyek harmadik országban létesített leányvállalatokkal rendelkeznek vagy részesedésük van harmadik országban létesített leányvállalatban | N/A | [érték] |
| 012 | Harmadik országokban létesített leányvállalatok konszolidált szavatolótőkéjének teljes összege (millió EUR) | N/A | [érték] |
| 013 | Harmadik országokban létesített leányvállalatokban tartott teljes konszolidált szavatolótőke aránya (%) | N/A | [érték] |
| 014 | Harmadik országban létesített leányvállalatokra jutó konszolidált szavatolótőke-követelmény aránya (%) | N/A | [érték] |
| | Az anyaintézmények számára arra vonatkozóan megadott engedély, hogy a leányvállalatokat bevonják az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények kiszámításába |
| | Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben | 9. cikk (1) bekezdés


  (Az egyedi konszolidáció módszere) |
| 015 | Megadott engedélyek száma összesen | [érték] |
| 016 | Harmadik országban létesített leányvállalatnak az anyaintézményre vonatkozó tőkekövetelmény kiszámításába való bevonásához az anyaintézmények számára adott engedélyek száma | [érték] |
| 017 | Harmadik országokban létesített leányvállalatok konszolidált szavatolótőkéjének teljes összege (millió EUR) | [érték] |
| 018 | Harmadik országokban létesített leányvállalatokban tartott teljes konszolidált szavatolótőke aránya (%) | [érték] |
| 019 | Harmadik országban létesített leányvállalatokra jutó konszolidált szavatolótőke-követelmény aránya (%) | [érték] |
| | Mentesség az 575/2013/EU rendelet hatodik részében meghatározott likviditási követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól |
| | Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben | 8. cikk


  (Leányvállalatoknak biztosított mentesség a likviditási követelmények alkalmazása alól) |
| 020 | Megadott mentességek száma összesen | [érték] |
| 021 | A 8. cikk (2) bekezdése szerint biztosított mentességek száma, amennyiben az egyetlen likviditási alcsoportba tartozó intézményeket ugyanabban a tagállamban engedélyezték | [érték] |
| 022 | A 8. cikk (1) bekezdése szerint biztosított mentességek száma, amennyiben az egyetlen likviditási alcsoportba tartozó intézményeket különböző tagállamokban engedélyezték | [érték] |
| 023 | A 8. cikk (3) bekezdése szerint biztosított mentességek száma olyan intézmények számára, amelyek ugyanazon intézményvédelmi rendszer tagjai | [érték] |
| | Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól |
| | Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben | 10. cikk


  (Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézetek) |
| 024 | Megadott mentességek száma összesen | [érték] |
| 025 | Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézet számára megadott mentességek száma | [érték] |
| 026 | Központi szerv számára megadott mentességek száma | [érték] |

Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–ötödik, hetedik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól

Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben

7. cikk (1) és (2) bekezdés

(Leányvállalatoknak biztosított mentesség) (30)

7. cikk (3) bekezdés

(Anyaintézményeknek biztosított mentesség)

010

Megadott mentességek száma összesen

[érték]

[érték]

011

Azon anyaintézményeknek biztosított mentességek száma, amelyek harmadik országban létesített leányvállalatokkal rendelkeznek vagy részesedésük van harmadik országban létesített leányvállalatban

N/A

[érték]

012

Harmadik országokban létesített leányvállalatok konszolidált szavatolótőkéjének teljes összege (millió EUR)

N/A

[érték]

013

Harmadik országokban létesített leányvállalatokban tartott teljes konszolidált szavatolótőke aránya (%)

N/A

[érték]

014

Harmadik országban létesített leányvállalatokra jutó konszolidált szavatolótőke-követelmény aránya (%)

N/A

[érték]

Az anyaintézmények számára arra vonatkozóan megadott engedély, hogy a leányvállalatokat bevonják az 575/2013/EU rendelet második–ötödik és nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények kiszámításába

Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben

9. cikk (1) bekezdés

(Az egyedi konszolidáció módszere)

015

Megadott engedélyek száma összesen

[érték]

016

Harmadik országban létesített leányvállalatnak az anyaintézményre vonatkozó tőkekövetelmény kiszámításába való bevonásához az anyaintézmények számára adott engedélyek száma

[érték]

017

Harmadik országokban létesített leányvállalatok konszolidált szavatolótőkéjének teljes összege (millió EUR)

[érték]

018

Harmadik országokban létesített leányvállalatokban tartott teljes konszolidált szavatolótőke aránya (%)

[érték]

019

Harmadik országban létesített leányvállalatokra jutó konszolidált szavatolótőke-követelmény aránya (%)

[érték]

Mentesség az 575/2013/EU rendelet hatodik részében meghatározott likviditási követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól

Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben

8. cikk

(Leányvállalatoknak biztosított mentesség a likviditási követelmények alkalmazása alól)

020

Megadott mentességek száma összesen

[érték]

021

A 8. cikk (2) bekezdése szerint biztosított mentességek száma, amennyiben az egyetlen likviditási alcsoportba tartozó intézményeket ugyanabban a tagállamban engedélyezték

[érték]

022

A 8. cikk (1) bekezdése szerint biztosított mentességek száma, amennyiben az egyetlen likviditási alcsoportba tartozó intézményeket különböző tagállamokban engedélyezték

[érték]

023

A 8. cikk (3) bekezdése szerint biztosított mentességek száma olyan intézmények számára, amelyek ugyanazon intézményvédelmi rendszer tagjai

[érték]

Mentesség az 575/2013/EU rendelet második–nyolcadik részében meghatározott prudenciális követelmények egyedi alapon történő alkalmazása alól

Jogi hivatkozás az 575/2013/EU rendeletben

10. cikk

(Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézetek)

024

Megadott mentességek száma összesen

[érték]

025

Központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézet számára megadott mentességek száma

[érték]

026

Központi szerv számára megadott mentességek száma

[érték]

---

(1)  Az összes eszközre vonatkozó számadat az illetékes nemzeti hatóságok tekintetében az ország teljes eszközértéke, csak a 020. és 030. sor esetében, míg az EKB tekintetében a jelentős intézmények teljes eszközértéke az egységes felügyeleti mechanizmus egészére vonatkozóan.

(2)  GDP piaci áron; javasolt forrás – Eurostat/EKB.

(3)  EGT-országok nélkül.

(4)  A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott fióktelepek száma. Egy harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet által egyazon országban létesített valamennyi telephely egyetlen fióktelepnek tekintendő.

(5)  A CRR 4. cikke (1) bekezdésének 16. pontjában meghatározott leányvállalatok száma. Egy leányvállalat bármely leányvállalatát azon anyavállalat leányvállalatának kell tekinteni, amely ezen vállalkozások élén áll.

(6)  A CRR 50. cikkében meghatározott elsődleges alapvető tőke és a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 118. pontjában és 72. cikkében meghatározott szavatolótőke aránya, százalékban (%) kifejezve.

(7)  A CRR 61. cikkében meghatározott kiegészítő alapvető tőke és a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 118. pontjában és 72. cikkében meghatározott szavatolótőke aránya, százalékban (%) kifejezve.

(8)  A CRR 71. cikkében meghatározott járulékos tőke és a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 118. pontjában és 72. cikkében meghatározott szavatolótőke aránya, százalékban (%) kifejezve.

(9)  A CRR 92. cikkének (3) bekezdésében, 95., 96. és 98. cikkében meghatározottak szerinti teljes kockázati kitettségérték 8 %-a.

(10)  A szavatolótőke és a teljes kockázati kitettségérték aránya, a CRR 92. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint, százalékban (%) kifejezve.

(11)  A CRR 92. cikke (3) bekezdésének a) és f) pontjában meghatározottak szerinti hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények és a CRR 92. cikkének (3) bekezdésében, 95., 96. és 98. cikkében meghatározottak szerinti teljes szavatolótőke aránya.

(12)  Amennyiben az intézmény egynél több módszert használ, az intézményt minden egyes módszerbe be kell számítani. Így a három módszernél feltüntetett százalékarányok összege magasabb lehet, mint 100 %.

(13)  Azon kivételes esetekben, amikor az intézmény egynél több módszert használ, az intézményt minden egyes módszerbe be kell számítani. Így a feltüntetett százalékarányok összege magasabb lehet, mint 100 %.

(14)  A CRR 92. cikke (3) bekezdésének a) és f) pontjában meghatározottak szerinti hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények és a CRR 92. cikkének (3) bekezdésében, 95., 96. és 98. cikkében meghatározottak szerinti teljes szavatolótőke aránya.

(15)  Az SA- és az IRB-módszert alkalmazó befektetési vállalkozások szavatolótőke-követelményeinek a CRR 92. cikke (3) bekezdésének a) és f) pontjában meghatározottak szerinti hitelkockázatra vonatkozó teljes szavatolótőke-követelményhez viszonyított százalékos aránya.

(16)  A becsült veszteségek összegét az adatszolgáltatási vonatkozási időpontban kell megadni.

(17)  A CRR 101. cikke (1) bekezdésének c), illetve f) pontjában meghatározottak szerint; a 4. cikk (1) bekezdésének 74. és 76. pontja szerinti piaci érték és jelzálog-hitelbiztosítéki érték; csak a CRR 124. cikkének (1) bekezdése szerint teljes mértékben fedezettként kezelt kitettségrészre;

(18)  A CRR 101. cikke (1) bekezdésének a), illetve d) pontjában meghatározottak szerint; a 4. cikk (1) bekezdésének 74. és 76. pontja szerinti piaci érték és jelzálog-hitelbiztosítéki érték.

(19)  Ha a biztosíték értékét jelzálog-hitelbiztosítéki értékként számították ki.

(20)  A CRR 101. cikke (1) bekezdésének b), illetve e) pontjában meghatározottak szerint; a 4. cikk (1) bekezdésének 74. és 76. pontja szerinti piaci érték és jelzálog-hitelbiztosítéki érték.

(21)  A táblában minden intézményre vonatkozóan meg kell adni információkat, nem csak a piaci kockázati pozícióval rendelkezők esetében.

(22)  A CRR 92. cikke (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és c) pontjának i. és iii. alpontjában, valamint 92. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott pozíciókockázatra, devizaárfolyam-kockázatra és árukockázatra vonatkozó teljes kockázati kitettségérték és a CRR 92. cikkének (3) bekezdésében, 95., 96. és 98. cikkében meghatározottak szerinti teljes kockázati kitettségérték aránya (%-ban).

(23)  Amennyiben az intézmény egynél több módszert használ, az intézményt minden egyes módszerbe be kell számítani. Így a feltüntetett százalékarányok összege magasabb lehet, mint 100 %, de alacsonyabb is, mint 100 %, mivel a kis kereskedési portfólióval rendelkező szervezetek nem kötelesek piaci kockázatot meghatározni.

(24)  A CRR 92. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerinti működési kockázatra vonatkozó teljes kockázati kitettségérték és a CRR 92. cikkének (3) bekezdésében, 95., 96. és 98. cikkében meghatározottak szerinti teljes kockázati kitettségérték aránya (%-ban).

(25)  Amennyiben az intézmény egynél több módszert használ, az intézményt minden egyes módszerbe be kell számítani. Így a feltüntetett százalékarányok összege magasabb lehet, mint 100 %, de alacsonyabb is, mint 100 %, mivel bizonyos befektetési vállalkozások nem kötelesek működési kockázatra vonatkozó tőkekövetelményt kiszámítani.

(26)  Csak az AMA vagy TSA/ASA módszert használó szervezetek tekintetében; az összes üzletágra vonatkozó teljes veszteségösszeg és a TSA/ASA és AMA alá tartozó banki tevékenységekre vonatkozó tavalyi releváns mutató összegének aránya (%-ban).

(27)  Az információkat a határozat dátuma alapján kell feltüntetni.

A nemzeti szabályozásoknak, valamint az illetékes hatóságok felügyeleti gyakorlatainak és megközelítéseinek eltérései miatt előfordulhat, hogy az ebben a táblában feltüntetett adatok nem teszik lehetővé a joghatóságok közötti érdemi összehasonlítást. E különbségek körültekintő figyelembevétele nélkül bármely következtetés félrevezető lehet.

(28)  Az illetékes hatóságok által kiszabott közigazgatási szankciók. Az illetékes hatóságoknak minden olyan közigazgatási szankciót, amely esetében joghatóságukban nincs fellebbezési lehetőség, a közzététel vonatkozási időpontja szerint kell feltüntetniük. Az olyan tagállamok illetékes hatóságainak, ahol engedélyezett a nem jogerős közigazgatási szankciók közzététele, az ilyen közigazgatási szankciókat is fel kell tüntetniük, kivéve, ha a közigazgatási szankciót jogorvoslattal érvénytelenítik.

(29)  Az illetékes hatóságnak a mentességgel kapcsolatos gyakorlatokra vonatkozó információkat az általa kiadott, még érvényes vagy hatályban lévő mentességek teljes száma alapján kell feltüntetnie. Információkat csak a mentességet kapott szervezetekről kell szolgáltatni. Ha nem elérhető az információ, azaz nem része a szokásos adatszolgáltatásnak, akkor „N/A” jelölést kell feltüntetni.

(30)  A mentességek számának meghatározásához azon intézmények számát kell alapul venni, amelyek megkapták a mentességet.

---

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/57

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/913 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. május 29.)

a lantán-karbonát-oktahidrát macskák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújításáról, valamint a 163/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (az engedély jogosultja: Bayer HealthCare AG)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól.

| (2) | A lantán-karbonát-oktahidrát macskák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 163/2008/EK bizottsági rendelet (2) engedélyezte 10 évre. |
| --- | --- |

(2)

A lantán-karbonát-oktahidrát macskák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 163/2008/EK bizottsági rendelet (2) engedélyezte 10 évre.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének megfelelően az említett engedély jogosultja kérelmet nyújtott be a lantán-karbonát-oktahidrát macskák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújítására, kérelmezve, hogy az adalékanyagot az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába sorolják. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének megfelelően az említett engedély jogosultja kérelmet nyújtott be a lantán-karbonát-oktahidrát macskák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésének megújítására, kérelmezve, hogy az adalékanyagot az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába sorolják. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. november 29-i véleményében (3) azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján az adalékanyag megfelel az engedélyezés feltételeinek. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. november 29-i véleményében (3) azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján az adalékanyag megfelel az engedélyezés feltételeinek.

| (5) | A lantán-karbonát-oktahidrát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint meg kell újítani. |
| --- | --- |

(5)

A lantán-karbonát-oktahidrát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint meg kell újítani.

| (6) | A lantán-karbonát-oktahidrát takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének az e rendelet mellékletében megállapított feltételek szerinti megújítása következtében a 163/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A lantán-karbonát-oktahidrát takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének az e rendelet mellékletében megállapított feltételek szerinti megújítása következtében a 163/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „egyéb állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó adalékanyagra megadott engedély a mellékletben meghatározott feltételek mellett megújításra kerül.

2. cikk

A 163/2008/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 163/2008/EK rendelete (2008. február 22.) a lantán-karbonát-oktahidrát (Lantharenol) készítmény takarmányadalékként való engedélyezéséről (HL L 50., 2008.2.23., 3. o.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2018;16(12):5542.

3

EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg adalékanyag a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: egyéb állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok (a foszfor vizelettel történő kiválasztásának csökkenése) |
| 4d1 | Bayer HealthCare AG | Lantán-karbonát-oktahidrát | Az adalékanyag összetétele

  Lantán-karbonát-oktahidrát készítmény
  Legalább 85 % lantán-karbonát-oktahidrát hatóanyagot tartalmaz

  A hatóanyag jellemzése

  Lantán-karbonát-oktahidrát
  La2(CO3)3*8H2O
  CAS-szám: 6487-39-4

  Analitikai módszer
   (1)

  A takarmány-adalékanyagban található karbonát mennyiségének meghatározására:
  Közösségi módszer (152/2009/EK rendelet – III-O. melléklet)
  A takarmány-adalékanyagban és a takarmányokban található lantán-karbonát-oktahidrát mennyiségének meghatározására:
  Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) | Macskák | 1 500 | 7 500 | 1. | Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg/kg adalékanyag a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: egyéb állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok (a foszfor vizelettel történő kiválasztásának csökkenése)

4d1

Bayer HealthCare AG

Lantán-karbonát-oktahidrát

Az adalékanyag összetétele

Lantán-karbonát-oktahidrát készítmény

Legalább 85 % lantán-karbonát-oktahidrát hatóanyagot tartalmaz

A hatóanyag jellemzése

Lantán-karbonát-oktahidrát

La2(CO3)3*8H2O

CAS-szám: 6487-39-4

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyagban található karbonát mennyiségének meghatározására:

Közösségi módszer (152/2009/EK rendelet – III-O. melléklet)

A takarmány-adalékanyagban és a takarmányokban található lantán-karbonát-oktahidrát mennyiségének meghatározására:

Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)

Macskák

1 500

7 500

1.

Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet felszámolni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal kell használni.

| 3. | Az adalékanyag használati utasításában fel kell tüntetni a következőket:
  „kerülje a magas foszfortartalmú takarmánnyal való egyidejű alkalmazást.” |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag használati utasításában fel kell tüntetni a következőket:

„kerülje a magas foszfortartalmú takarmánnyal való egyidejű alkalmazást.”

2029. június 25.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/914 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. május 29.)

a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény hízópulykák, tenyészpulykák és kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: HuvePharma NV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény engedélyezése iránt. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény engedélyezése iránt. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény hízópulykák, tenyészpulykák és kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény hízópulykák, tenyészpulykák és kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába tartozó Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény takarmány-adalékanyagként való alkalmazását az (EU) 2017/1904 bizottsági végrehajtási rendelet (2) a brojlercsirkék és tojójércék esetében tíz évre engedélyezte. |
| --- | --- |

(4)

Az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába tartozó Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény takarmány-adalékanyagként való alkalmazását az (EU) 2017/1904 bizottsági végrehajtási rendelet (2) a brojlercsirkék és tojójércék esetében tíz évre engedélyezte.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. november 28-i véleményében (3) megállapította, hogy a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati egészségre, sem a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyag potenciális légzőszervi szenzibilizálónak minősül, és nem lehet következtetést levonni az adalékanyag szem- vagy bőrszenzibilizáló, illetve -irritáló hatására vonatkozóan. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság megállapította továbbá, hogy az adalékanyag a hízópulykák esetében az ajánlott adagban hatékony lehet a takarmánybevitel-súlygyarapodás aránya tekintetében, és hogy ez a következtetés a tenyészpulykákra és a kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajokra is kiterjeszthető. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2018. november 28-i véleményében (3) megállapította, hogy a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati egészségre, sem a környezetre. A Hatóság azt is megállapította, hogy az adalékanyag potenciális légzőszervi szenzibilizálónak minősül, és nem lehet következtetést levonni az adalékanyag szem- vagy bőrszenzibilizáló, illetve -irritáló hatására vonatkozóan. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság megállapította továbbá, hogy az adalékanyag a hízópulykák esetében az ajánlott adagban hatékony lehet a takarmánybevitel-súlygyarapodás aránya tekintetében, és hogy ez a következtetés a tenyészpulykákra és a kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajokra is kiterjeszthető. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

| (6) | A Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(6)

A Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1904 végrehajtási rendelete (2017. október 18.) a Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény brojlercsirkék és tojójércék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja a Huvepharma NV) (HL L 269., 2017.10.19., 27. o.).

2

Bacillus licheniformis

(3)  
  EFSA Journal 2019;17(1):5536.

3

EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók. |
| 4b1828 | HuvePharma NV | Bacillus licheniformis DSM 28710 | Az adalékanyag összetétele


  Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény, amely legalább az alábbit tartalmazza:
  3,2 × 109 CFU/g adalékanyag
  szilárd formában

  A hatóanyag jellemzése

  A Bacillus licheniformis DSM 28710 csíraképes spórái

  Analitikai módszer
   (1)

  A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékben és a takarmányban található Bacillus licheniformis DSM 28710 számlálására:






  — | lemezkenéses módszer (EN 15784) |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók.

4b1828

HuvePharma NV

Bacillus licheniformis DSM 28710

Az adalékanyag összetétele

Bacillus licheniformis DSM 28710 készítmény, amely legalább az alábbit tartalmazza:

3,2 × 109 CFU/g adalékanyag

szilárd formában

A hatóanyag jellemzése

A Bacillus licheniformis DSM 28710 csíraképes spórái

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékben és a takarmányban található Bacillus licheniformis DSM 28710 számlálására:

—

lemezkenéses módszer (EN 15784)

A Bacillus licheniformis DSM 28710 azonosítására:

| — | Pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE) |
| --- | --- |

—

Pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

Hízópulykák

Tenyészpulykák

Kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajok

—

1,6 × 109

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumok valamelyikét tartalmazó, pulykáknak szánt takarmányban engedélyezett: diklazuril, halofuginon, robenidin, lasalocid, maduramicin vagy monenzin. |
| --- | --- |

2.

Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumok valamelyikét tartalmazó, pulykáknak szánt takarmányban engedélyezett: diklazuril, halofuginon, robenidin, lasalocid, maduramicin vagy monenzin.

| 3. | Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumok valamelyikét tartalmazó, kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajoknak szánt takarmányban engedélyezett: diklazuril vagy lasalocid. |
| --- | --- |

3.

Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumok valamelyikét tartalmazó, kevésbé jelentős hízó- és tojóbaromfifajoknak szánt takarmányban engedélyezett: diklazuril vagy lasalocid.

| 4. | A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Ha a bőrön, belélegzésen és szemen keresztüli expozíciót e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket megfelelő egyéni védőeszközzel kell használni. |
| --- | --- |

4.

A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Ha a bőrön, belélegzésen és szemen keresztüli expozíciót e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket megfelelő egyéni védőeszközzel kell használni.

2029. június 25.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/915 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 4.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

Hatályos intézkedések

| (1) | Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács 2013 márciusában a 217/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok alá tartozó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács 2013 márciusában a 217/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok alá tartozó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára.

2

| (2) | A végleges rendelet a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatalra 14,2–15,6 %-os, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra 14,6 %-os, az összes többi Kínában működő exportáló gyártóra pedig 35,6 %-os dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(2)

A végleges rendelet a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatalra 14,2–15,6 %-os, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra 14,6 %-os, az összes többi Kínában működő exportáló gyártóra pedig 35,6 %-os dömpingellenes vámot vetett ki.

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (3) | A Bizottság 2017. június 14-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről. (3) |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2017. június 14-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről. (3)

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (4) | Nyolc, az egyes alumíniumfólia-tekercsek Európai Unióban (a továbbiakban: Unió) folyó gyártásának több mint 40 %-át képviselő uniós gyártó (ALEURO Converting Sp. Z o.o., CeDo Sp. z o.o., Cuki Cofresco SpA, Fora Folienfabrik GmbH, ITS BV, Rul-Let A/S, SPHERE SA és Wrapex Ltd, a továbbiakban együtt: kérelmezők) 2017. december 14-én felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(4)

Nyolc, az egyes alumíniumfólia-tekercsek Európai Unióban (a továbbiakban: Unió) folyó gyártásának több mint 40 %-át képviselő uniós gyártó (ALEURO Converting Sp. Z o.o., CeDo Sp. z o.o., Cuki Cofresco SpA, Fora Folienfabrik GmbH, ITS BV, Rul-Let A/S, SPHERE SA és Wrapex Ltd, a továbbiakban együtt: kérelmezők) 2017. december 14-én felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

| (5) | A kérelmezők arra alapozták kérelmüket, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmezők arra alapozták kérelmüket, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

| (6) | Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2018. március 13-án értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) az eljárás megindításáról (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(6)

Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2018. március 13-án értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) az eljárás megindításáról (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

1.3.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2017. január 1. és 2017. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2017. január 1. és 2017. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

| (8) | A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(8)

A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert uniós gyártókat és azok szövetségeit, az egyes alumíniumfólia-tekercsek ismert uniós importőreit, a kínai hatóságokat és a Kínában működő ismert exportáló gyártókat, és felkérte őket az együttműködésre. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert uniós gyártókat és azok szövetségeit, az egyes alumíniumfólia-tekercsek ismert uniós importőreit, a kínai hatóságokat és a Kínában működő ismert exportáló gyártókat, és felkérte őket az együttműködésre.

| (10) | Minden érdekelt félnek lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fogalmazzon meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, valamint arra, hogy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségét. Egyetlen érdekelt fél sem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(10)

Minden érdekelt félnek lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fogalmazzon meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, valamint arra, hogy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségét. Egyetlen érdekelt fél sem kért meghallgatást.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (12) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát.

| (13) | A mintát a Bizottság az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a mintát a hasonló termék gyártásának a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki. |
| --- | --- |

(13)

A mintát a Bizottság az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a mintát a hasonló termék gyártásának a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki.

| (14) | Az ideiglenesen kiválasztott minta három uniós gyártóból állt, amelyek az együttműködő uniós gyártók teljes termelési volumenének mintegy 66 %-át tették ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban, és csak a Sphere SA vállalattól kapott észrevételeket, amelyek annak megerősítését kérték, hogy kizárólag a Sphere France SAS gyártó vállalat kerül be a mintába. A minta tehát az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősült. |
| --- | --- |

(14)

Az ideiglenesen kiválasztott minta három uniós gyártóból állt, amelyek az együttműködő uniós gyártók teljes termelési volumenének mintegy 66 %-át tették ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban, és csak a Sphere SA vállalattól kapott észrevételeket, amelyek annak megerősítését kérték, hogy kizárólag a Sphere France SAS gyártó vállalat kerül be a mintába. A minta tehát az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősült.

1.5.2.   Mintavétel a független importőrök körében

| (15) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az importőröket és képviseleti szervezeteiket, hogy jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésre mindazokat a konkrét információkat, amelyek szükségesek a mintavétel szükségességének megállapításához és – amennyiben a mintavétel szükségesnek mutatkozik – a minta kiválasztásához. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az importőröket és képviseleti szervezeteiket, hogy jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésre mindazokat a konkrét információkat, amelyek szükségesek a mintavétel szükségességének megállapításához és – amennyiben a mintavétel szükségesnek mutatkozik – a minta kiválasztásához.

| (16) | Egyetlen független sem importőr nyújtotta be a kért információkat, és nem egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Egy vállalat adta azt a választ, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek sem importőre, sem felhasználója. |
| --- | --- |

(16)

Egyetlen független sem importőr nyújtotta be a kért információkat, és nem egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Egy vállalat adta azt a választ, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek sem importőre, sem felhasználója.

1.5.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (17) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenkívül felkérte Kína Európai Unió melletti képviseletét együttműködésre, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenkívül felkérte Kína Európai Unió melletti képviseletét együttműködésre, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (18) | Kínai gyártók négy csoportja nyújtott be kitöltött mintavételi űrlapot. A válaszok alacsony számára tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy a mintavétel nem szükséges, és kérdőív kitöltésére kérte fel az összes olyan kínai gyártót, amely korábban kitöltött mintavételi űrlapot nyújtott be. |
| --- | --- |

(18)

Kínai gyártók négy csoportja nyújtott be kitöltött mintavételi űrlapot. A válaszok alacsony számára tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy a mintavétel nem szükséges, és kérdőív kitöltésére kérte fel az összes olyan kínai gyártót, amely korábban kitöltött mintavételi űrlapot nyújtott be.

1.5.4.   Felhasználók

| (19) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket a jelentkezésre és az együttműködésre. Egyetlen uniós felhasználó vagy felhasználói szervezet sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket a jelentkezésre és az együttműködésre. Egyetlen uniós felhasználó vagy felhasználói szervezet sem jelentkezett.

1.5.5.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (20) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett három uniós gyártónak. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint a kérdőíveket kínai gyártók négy csoportjának is megküldte. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett három uniós gyártónak. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint a kérdőíveket kínai gyártók négy csoportjának is megküldte.

| (21) | A mintában szereplő három uniós gyártó benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Azonban egyetlen olyan kínai gyártó sem nyújtott be kitöltött kérdőívet, amely korábban kitöltött mintavételi űrlapot nyújtott be. A Bizottság az exportáló gyártókat tájékoztatta az együttműködés hiányának következményeiről, azonban egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(21)

A mintában szereplő három uniós gyártó benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Azonban egyetlen olyan kínai gyártó sem nyújtott be kitöltött kérdőívet, amely korábban kitöltött mintavételi űrlapot nyújtott be. A Bizottság az exportáló gyártókat tájékoztatta az együttműködés hiányának következményeiről, azonban egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban.

| (22) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő uniós gyártók telephelyén került sor:






  — | CeDo Sp. z o.o., Kąty Wrocławskie, Lengyelország, |
| --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő uniós gyártók telephelyén került sor:

—

CeDo Sp. z o.o., Kąty Wrocławskie, Lengyelország,

| — | ITS BV, Apeldoorn, Hollandia, |
| --- | --- |

—

ITS BV, Apeldoorn, Hollandia,

| — | SPHERE SA, Párizs, Franciaország. |
| --- | --- |

—

SPHERE SA, Párizs, Franciaország.

1.6.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti rendes érték meghatározását célzó eljárás

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti rendes érték meghatározását célzó eljárás

| (23) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindítása idején megfelelő rendelkezésre álló bizonyítékok mutattak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállására, a Bizottság úgy tartotta helyesnek, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése szerint eljárást indítson. |
| --- | --- |

(23)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindítása idején megfelelő rendelkezésre álló bizonyítékok mutattak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállására, a Bizottság úgy tartotta helyesnek, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése szerint eljárást indítson.

| (24) | Ezért – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének végső alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése céljából – a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben valamennyi kínai exportáló gyártót felhívott arra, hogy adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében kért információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt inputokról. Ezzel kapcsolatban kínai gyártók négy csoportja nyújtott információt. |
| --- | --- |

(24)

Ezért – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének végső alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése céljából – a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben valamennyi kínai exportáló gyártót felhívott arra, hogy adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében kért információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt inputokról. Ezzel kapcsolatban kínai gyártók négy csoportja nyújtott információt.

| (25) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet is küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) is. A kínai kormánytól nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet is küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) is. A kínai kormánytól nem érkezett válasz.

| (26) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság minden érdekelt felet felszólított arra, hogy ismertessék álláspontjaikat, információkat nyújtsanak be és alátámasztó bizonyítékkal szolgáljanak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának megfelelőségével kapcsolatban az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül. Ezzel kapcsolatban a kínai kormánytól és az exportáló gyártóktól nem érkezett beadvány vagy további bizonyíték. |
| --- | --- |

(26)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság minden érdekelt felet felszólított arra, hogy ismertessék álláspontjaikat, információkat nyújtsanak be és alátámasztó bizonyítékkal szolgáljanak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának megfelelőségével kapcsolatban az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül. Ezzel kapcsolatban a kínai kormánytól és az exportáló gyártóktól nem érkezett beadvány vagy további bizonyíték.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (27) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben azt is jelezte, hogy a hozzáférhető bizonyítékok alapján szükség lehet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív ország kiválasztására a torzulástól mentes árakon vagy referenciaértékeken alapuló rendes érték meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben azt is jelezte, hogy a hozzáférhető bizonyítékok alapján szükség lehet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív ország kiválasztására a torzulástól mentes árakon vagy referenciaértékeken alapuló rendes érték meghatározása érdekében.

| (28) | 2018. április 19-án a Bizottság közzétette az aktához kapcsolódó első feljegyzést (a továbbiakban: 2018. április 19-i feljegyzés), amelyben kikérte az érintett felek véleményét azon releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához használhat. A 2018. április 19-i feljegyzésben a Bizottság megadott egy listát, amely tartalmazott valamennyi olyan termelési tényezőt (például anyagot, energiát és munkaerőt), amelyet az exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használnak. Emellett – tekintetbe véve a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek kiválasztására vonatkozó kritériumokat – a Bizottság ebben a szakaszban Törökországot nevezte meg potenciális reprezentatív országként. A Bizottság emellett azt is jelezte, hogy azonosított egy gyártót (a Sedat Tahir A.S. vállalatot), amelynek pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők voltak és amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását a potenciális reprezentatív országban végezte. |
| --- | --- |

(28)

2018. április 19-án a Bizottság közzétette az aktához kapcsolódó első feljegyzést (a továbbiakban: 2018. április 19-i feljegyzés), amelyben kikérte az érintett felek véleményét azon releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához használhat. A 2018. április 19-i feljegyzésben a Bizottság megadott egy listát, amely tartalmazott valamennyi olyan termelési tényezőt (például anyagot, energiát és munkaerőt), amelyet az exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használnak. Emellett – tekintetbe véve a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek kiválasztására vonatkozó kritériumokat – a Bizottság ebben a szakaszban Törökországot nevezte meg potenciális reprezentatív országként. A Bizottság emellett azt is jelezte, hogy azonosított egy gyártót (a Sedat Tahir A.S. vállalatot), amelynek pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők voltak és amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását a potenciális reprezentatív országban végezte.

| (29) | A Bizottság valamennyi érdekelt fél részére lehetőséget adott arra, hogy 10 napon belül benyújtsa észrevételeit, ám ilyen észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság valamennyi érdekelt fél részére lehetőséget adott arra, hogy 10 napon belül benyújtsa észrevételeit, ám ilyen észrevételek nem érkeztek.

| (30) | A rendes érték meghatározásának forrásairól szóló második, 2018. október 3-i feljegyzésben (a továbbiakban: 2018. október 3-i feljegyzés) a Bizottság megerősítette azon szándékát, hogy Törökországot kívánja reprezentatív országnak tekinteni, megerősítette a konkrét vámkódokat és a termelési tényezők esetében használandó adatbázisokat, és megerősítette a Sedat Tahir A.S. török vállalathoz kapcsolódó értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és nyereségre vonatkozó adatokat, amelyeket adott esetben a rendes érték képzéséhez kívánt használni. |
| --- | --- |

(30)

A rendes érték meghatározásának forrásairól szóló második, 2018. október 3-i feljegyzésben (a továbbiakban: 2018. október 3-i feljegyzés) a Bizottság megerősítette azon szándékát, hogy Törökországot kívánja reprezentatív országnak tekinteni, megerősítette a konkrét vámkódokat és a termelési tényezők esetében használandó adatbázisokat, és megerősítette a Sedat Tahir A.S. török vállalathoz kapcsolódó értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és nyereségre vonatkozó adatokat, amelyeket adott esetben a rendes érték képzéséhez kívánt használni.

| (31) | A Bizottság valamennyi érdekelt fél részére lehetőséget adott arra, hogy 10 napon belül benyújtsa észrevételeit, ám ilyen észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság valamennyi érdekelt fél részére lehetőséget adott arra, hogy 10 napon belül benyújtsa észrevételeit, ám ilyen észrevételek nem érkeztek.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (32) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok (TARIC-kódok: 7607111110 és 7607191010) alá tartozó, legalább 0,007 mm, de 0,021 mm-nél kisebb vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, legfeljebb 10 kg tömegű könnyű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(32)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok (TARIC-kódok: 7607111110 és 7607191010) alá tartozó, legalább 0,007 mm, de 0,021 mm-nél kisebb vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, legfeljebb 10 kg tömegű könnyű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (33) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék általában csomagolásra és egyéb háztartási/vendéglátási célokra használt fogyasztási cikk (a továbbiakban: háztartási alumíniumfólia). |
| --- | --- |

(33)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék általában csomagolásra és egyéb háztartási/vendéglátási célokra használt fogyasztási cikk (a továbbiakban: háztartási alumíniumfólia).

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (34) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínában előállított és az Unióba exportált termék, a reprezentatív országban (Törökországban) előállított termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, továbbá az alapvető felhasználási területei is megegyeznek. A hasonló termék meghatározása kapcsán egyetlen érdekelt fél sem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínában előállított és az Unióba exportált termék, a reprezentatív országban (Törökországban) előállított termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, továbbá az alapvető felhasználási területei is megegyeznek. A hasonló termék meghatározása kapcsán egyetlen érdekelt fél sem tett észrevételt.

| (35) | A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

2.3.   A termékkört érintő észrevételek

A termékkört érintő észrevételek

| (36) | A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottsághoz a termékkörrel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (37) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

| (38) | A (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be a kérdőívekre adott válaszokat (azaz többek között az exportárakra és -költségekre, a belföldi árakra és költségekre, a kapacitásra, a termelésre, a beruházásra stb. vonatkozó adatokat). A kínai kormány és az exportáló gyártók sem nyújtottak be bizonyítékokat az ügyiratok – ideértve a Kínai Népköztársaságban tapasztalható jelentős torzulásokról szóló, piacvédelmi vizsgálatokat célzó bizottsági szolgálati munkadokumentum (5) (a továbbiakban: Jelentés) és a kérelmezők által benyújtott további bizonyítékok – kapcsán, amelyek azt mutatják, hogy az árakat és költségek terén jelentős kormányzati beavatkozások vannak. Ebből adódóan a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia. |
| --- | --- |

(38)

A (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be a kérdőívekre adott válaszokat (azaz többek között az exportárakra és -költségekre, a belföldi árakra és költségekre, a kapacitásra, a termelésre, a beruházásra stb. vonatkozó adatokat). A kínai kormány és az exportáló gyártók sem nyújtottak be bizonyítékokat az ügyiratok – ideértve a Kínai Népköztársaságban tapasztalható jelentős torzulásokról szóló, piacvédelmi vizsgálatokat célzó bizottsági szolgálati munkadokumentum (5) (a továbbiakban: Jelentés) és a kérelmezők által benyújtott további bizonyítékok – kapcsán, amelyek azt mutatják, hogy az árakat és költségek terén jelentős kormányzati beavatkozások vannak. Ebből adódóan a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia.

5

| (39) | A Bizottság értesítette a (18) preambulumbekezdésben említett kínai hatóságokat és exportáló gyártókat az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásáról, és lehetőséget adott számukra észrevételeik benyújtására. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek. Ennek megfelelően az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos alábbi megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak, különös tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban szereplő adatokra, valamint a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban/az Eurostatban hozzáférhető statisztikai adatokra. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság értesítette a (18) preambulumbekezdésben említett kínai hatóságokat és exportáló gyártókat az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásáról, és lehetőséget adott számukra észrevételeik benyújtására. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek. Ennek megfelelően az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos alábbi megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak, különös tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban szereplő adatokra, valamint a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban/az Eurostatban hozzáférhető statisztikai adatokra.

3.2.   A behozatali dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

A behozatali dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

| (40) | A felülvizsgálati időszak vonatkozásában az Eurostat statisztikai adatai azt mutatják, hogy folytatódott a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba történő behozatala. A teljes mennyiség 1 519 tonnát tett ki, ami a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós fogyasztás 1,8 %-a volt. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatok esetében ez a szint nem szokatlanul alacsony, mivel logikusan várható, hogy a dömpingelt behozatal káros hatásainak ellensúlyozását célzó hatásos intézkedések a korábbi veszélyes mértékű dömpingelt szinthez képest csökkentik a behozatalt. A felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal volumene az összes behozatal 22,9 %-át teszi ki. Emellett – ahogy azt a (165) preambulumbekezdés is említi – a dömpingnek a felülvizsgálati időszakban harmadik országokban érvényesített exportárak alapján történő kiszámítása a dömping hasonló mértékére mutat. Ez megerősíti az EU-ba a felülvizsgálati időszakban érkező behozatali volumen alapján levont következtetéseket. A Bizottság ezért megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a tényleges behozatal reprezentatív volt, és emiatt megvizsgálta, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(40)

A felülvizsgálati időszak vonatkozásában az Eurostat statisztikai adatai azt mutatják, hogy folytatódott a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba történő behozatala. A teljes mennyiség 1 519 tonnát tett ki, ami a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós fogyasztás 1,8 %-a volt. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatok esetében ez a szint nem szokatlanul alacsony, mivel logikusan várható, hogy a dömpingelt behozatal káros hatásainak ellensúlyozását célzó hatásos intézkedések a korábbi veszélyes mértékű dömpingelt szinthez képest csökkentik a behozatalt. A felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal volumene az összes behozatal 22,9 %-át teszi ki. Emellett – ahogy azt a (165) preambulumbekezdés is említi – a dömpingnek a felülvizsgálati időszakban harmadik országokban érvényesített exportárak alapján történő kiszámítása a dömping hasonló mértékére mutat. Ez megerősíti az EU-ba a felülvizsgálati időszakban érkező behozatali volumen alapján levont következtetéseket. A Bizottság ezért megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a tényleges behozatal reprezentatív volt, és emiatt megvizsgálta, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (41) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „a rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.” |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „a rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.”

a rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „abban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni” és „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Az alábbiakban található részletesebb ismertetés szerint a Bizottság a jelen vizsgálat során azt a következtetést fogalmazta meg, hogy – a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján és tekintettel a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása helyénvaló. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „abban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni” és „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Az alábbiakban található részletesebb ismertetés szerint a Bizottság a jelen vizsgálat során azt a következtetést fogalmazta meg, hogy – a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján és tekintettel a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása helyénvaló.

abban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

3.3.1.   Jelentős torzulások fennállása

3.3.1.1.   Bevezetés

| (43) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint „jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint „jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.
  ” |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.
  ”

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.

| (44) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja előírja, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.” |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja előírja, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.

| (45) | Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy az eljárás megindításakor a vizsgálati aktában található bizonyítékokat megcáfolják vagy kiegészítsék, illetve megjegyzéseket fűzzenek hozzá. Ez az akta tartalmazta a kérelmezőktől származó állításokat és bizonyítékokat, amelyek a kínai alumíniumpiacon tapasztalható jelentős torzulások fennállásához kapcsolódtak. Az akta a Bizottság által összeállított Jelentés egy példányát is tartalmazta, amely azt mutatta, hogy a gazdaság számos szintjén kerül sor jelentős kormányzati beavatkozásra, ideértve a termelés számos főbb tényezőjének (például a földterületnek, az energiának, a tőkének, a nyersanyagoknak és a munkaerőnek) és a konkrét ágazatoknak (például az alumíniumágazatnak) a specifikus torzulásait. A Jelentés az eljárás megindítási szakaszában került bele a vizsgálati aktába. |
| --- | --- |

(45)

Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy az eljárás megindításakor a vizsgálati aktában található bizonyítékokat megcáfolják vagy kiegészítsék, illetve megjegyzéseket fűzzenek hozzá. Ez az akta tartalmazta a kérelmezőktől származó állításokat és bizonyítékokat, amelyek a kínai alumíniumpiacon tapasztalható jelentős torzulások fennállásához kapcsolódtak. Az akta a Bizottság által összeállított Jelentés egy példányát is tartalmazta, amely azt mutatta, hogy a gazdaság számos szintjén kerül sor jelentős kormányzati beavatkozásra, ideértve a termelés számos főbb tényezőjének (például a földterületnek, az energiának, a tőkének, a nyersanyagoknak és a munkaerőnek) és a konkrét ágazatoknak (például az alumíniumágazatnak) a specifikus torzulásait. A Jelentés az eljárás megindítási szakaszában került bele a vizsgálati aktába.

| (46) | Tehát az aktához kapcsolódóan elérhető bizonyítékok alapján – ideértve a Jelentésben szereplő bizonyítékokat is – a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja azt, hogy helyénvaló-e a Kínában érvényes belföldi árakat és költségeket alkalmazni, tekintettel arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások állnak fenn. Az elemzés vizsgálta a gazdaságban általában megfigyelhető jelentős kormányzati beavatkozásokat, valamint az érintett ágazatra (vagyis az alumíniumágazatra) jellemző konkrét piaci helyzetet, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. |
| --- | --- |

(46)

Tehát az aktához kapcsolódóan elérhető bizonyítékok alapján – ideértve a Jelentésben szereplő bizonyítékokat is – a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja azt, hogy helyénvaló-e a Kínában érvényes belföldi árakat és költségeket alkalmazni, tekintettel arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások állnak fenn. Az elemzés vizsgálta a gazdaságban általában megfigyelhető jelentős kormányzati beavatkozásokat, valamint az érintett ágazatra (vagyis az alumíniumágazatra) jellemző konkrét piaci helyzetet, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket.

| (47) | Ahogy a (25)–(26) preambulumbekezdésben szerepel, sem a kínai kormány, sem az exportáló gyártók nem nyújtottak be észrevételeket, illetve az alátámasztást vagy cáfolatot szolgáló bizonyítékokat a Jelentést is tartalmazó vizsgálati aktával kapcsolatban meglévő bizonyítékok, valamint a kérelmezők által benyújtott további bizonyítékok kapcsán a jelentős torzulások fennállásának és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének jelen ügyben történő alkalmazása helyénvalóságának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(47)

Ahogy a (25)–(26) preambulumbekezdésben szerepel, sem a kínai kormány, sem az exportáló gyártók nem nyújtottak be észrevételeket, illetve az alátámasztást vagy cáfolatot szolgáló bizonyítékokat a Jelentést is tartalmazó vizsgálati aktával kapcsolatban meglévő bizonyítékok, valamint a kérelmezők által benyújtott további bizonyítékok kapcsán a jelentős torzulások fennállásának és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének jelen ügyben történő alkalmazása helyénvalóságának vonatkozásában.

3.3.1.2.   A kérelmezők állításai és az állításokat alátámasztó bizonyítékok

| (48) | A kérelem tartalmazott bizonyos, a jelentős torzulásokkal kapcsolatos állításokat alátámasztó és a Jelentést kiegészítő releváns bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(48)

A kérelem tartalmazott bizonyos, a jelentős torzulásokkal kapcsolatos állításokat alátámasztó és a Jelentést kiegészítő releváns bizonyítékokat.

| (49) | Először is, a kérelmezők a kérelem III A.1.a. szakaszában jelezték, hogy a Bizottság az eredeti rendelet (6) elfogadásához vezető vizsgálat során már megjegyezte, hogy „a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt alapvető nyersanyag, az alumínium ára torzított” és hogy „[az] alumíniumfólia-óriástekercs – mint köztes nyersanyag – árának torzulását is megállapították.” |
| --- | --- |

(49)

Először is, a kérelmezők a kérelem III A.1.a. szakaszában jelezték, hogy a Bizottság az eredeti rendelet (6) elfogadásához vezető vizsgálat során már megjegyezte, hogy „a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt alapvető nyersanyag, az alumínium ára torzított” és hogy „[az] alumíniumfólia-óriástekercs – mint köztes nyersanyag – árának torzulását is megállapították.”

6

| (50) | Ezzel kapcsolatban az eredeti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat során a Bizottság először is megjegyezte, hogy a nyersalumínium teszi ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési költségének körülbelül 60–70 %-át, tehát a nyersalumínium a termelés fő költségtényezője. Másodszor, a Bizottság megjegyezte, hogy az alumínium kínai piaci ára (az úgynevezett SHFE-ár) (7) jelentős mértékben eltér a londoni fémtőzsde árától (LME-ár), (8) vagyis a globális referenciaártól. Harmadszor, a Bizottság mérlegelte, hogy a helyzet „egy sor állami indíttatású tényező[nek] és a belföldi piacon számos eszközzel végrehajtott jelentős állami beavatkozás[nak]” tulajdonítható. (9) A fentiek alapján a Bizottság az eredeti rendeletben arra a következtetésre jutott, hogy e tényezők ahhoz vezettek, hogy a nyersalumínium és a feldolgozott alumíniumtermékek kínai árai az állami beavatkozás eredményeképpen alakulnak ki, és függetlenek a nemzetközi piacok áringadozásaitól. |
| --- | --- |

(50)

Ezzel kapcsolatban az eredeti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat során a Bizottság először is megjegyezte, hogy a nyersalumínium teszi ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési költségének körülbelül 60–70 %-át, tehát a nyersalumínium a termelés fő költségtényezője. Másodszor, a Bizottság megjegyezte, hogy az alumínium kínai piaci ára (az úgynevezett SHFE-ár) (7) jelentős mértékben eltér a londoni fémtőzsde árától (LME-ár), (8) vagyis a globális referenciaártól. Harmadszor, a Bizottság mérlegelte, hogy a helyzet „egy sor állami indíttatású tényező[nek] és a belföldi piacon számos eszközzel végrehajtott jelentős állami beavatkozás[nak]” tulajdonítható. (9) A fentiek alapján a Bizottság az eredeti rendeletben arra a következtetésre jutott, hogy e tényezők ahhoz vezettek, hogy a nyersalumínium és a feldolgozott alumíniumtermékek kínai árai az állami beavatkozás eredményeképpen alakulnak ki, és függetlenek a nemzetközi piacok áringadozásaitól.

7

8

9

| (51) | Másodszor, a kérelmezők a felülvizsgálati kérelem III. A.1.b. szakaszában – hivatkozva a Jelentésben foglalt bizonyítékokra – jelezték, hogy továbbra is fennállnak a Bizottság által az eredeti rendeletben kiemelt torzulások. Ezzel kapcsolatban megjegyzik, hogy a kínai nemvasfémágazatban tapasztalható piaci torzulásokra a német nemvasfémágazati szövetség, a WV Metalle számára készített 2017. április 24-i jelentés (a továbbiakban: WV Metalle-jelentés) is kitér (a kérelem 5. melléklete). A WV Metalle-jelentés különösen azt erősítette meg, hogy a nemvasfémágazat központi eleme a kormányzati tervezés, amely a stratégiai feltörekvő ágazatokat érintő kezdeményezés (a Made in China 2025 elnevezésű terv) és egyéb magas szintű programok kontextusában történik. Ez azt mutatja, hogy a kínai kormány közvetlenül beavatkozik a gyártási folyamathoz kapcsolódó tőke, munkaerő, földterület, nyersanyagok és alapvető inputok árazásába. |
| --- | --- |

(51)

Másodszor, a kérelmezők a felülvizsgálati kérelem III. A.1.b. szakaszában – hivatkozva a Jelentésben foglalt bizonyítékokra – jelezték, hogy továbbra is fennállnak a Bizottság által az eredeti rendeletben kiemelt torzulások. Ezzel kapcsolatban megjegyzik, hogy a kínai nemvasfémágazatban tapasztalható piaci torzulásokra a német nemvasfémágazati szövetség, a WV Metalle számára készített 2017. április 24-i jelentés (a továbbiakban: WV Metalle-jelentés) is kitér (a kérelem 5. melléklete). A WV Metalle-jelentés különösen azt erősítette meg, hogy a nemvasfémágazat központi eleme a kormányzati tervezés, amely a stratégiai feltörekvő ágazatokat érintő kezdeményezés (a Made in China 2025 elnevezésű terv) és egyéb magas szintű programok kontextusában történik. Ez azt mutatja, hogy a kínai kormány közvetlenül beavatkozik a gyártási folyamathoz kapcsolódó tőke, munkaerő, földterület, nyersanyagok és alapvető inputok árazásába.

| (52) | A kérelmezők szerint a WV Metalle-jelentés emellett azt is jelzi, hogy a hitel-tőke konverziót érintő jelenlegi kezdeményezés nem piacvezérelt, hogy a nemvasfémágazat rendszeresen nagyvonalú pénzügyi és nem pénzügyi támogatásban részesült és részesül, hogy a kínai nemvasfémágazat jelentős támogatásokat (többek között elsősorban az állami tulajdonú vállalatoknak adott, a villamos energiához kapcsolódó támogatást) kapott, valamint hogy a kínai kormány szigorúan kontrollálja a nemvasfémágazat termékeinek volumenét és árait (többek között kiviteli vámokkal, kvótákkal, engedélyekkel, kiviteli korlátozásokkal, előmozdító támogatásokkal, adókkal és adó-visszatérítésekkel). |
| --- | --- |

(52)

A kérelmezők szerint a WV Metalle-jelentés emellett azt is jelzi, hogy a hitel-tőke konverziót érintő jelenlegi kezdeményezés nem piacvezérelt, hogy a nemvasfémágazat rendszeresen nagyvonalú pénzügyi és nem pénzügyi támogatásban részesült és részesül, hogy a kínai nemvasfémágazat jelentős támogatásokat (többek között elsősorban az állami tulajdonú vállalatoknak adott, a villamos energiához kapcsolódó támogatást) kapott, valamint hogy a kínai kormány szigorúan kontrollálja a nemvasfémágazat termékeinek volumenét és árait (többek között kiviteli vámokkal, kvótákkal, engedélyekkel, kiviteli korlátozásokkal, előmozdító támogatásokkal, adókkal és adó-visszatérítésekkel).

| (53) | Harmadszor, a kérelmezők a kérelem 6. mellékletében jelezték, hogy az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a Kínából származó bizonyos alumíniumtermékekre kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatban tett előzetes megállapításai szerint Kínában a belföldi alumíniumfelhasználás 37 %-áért állami tulajdonú vállalatok felelnek, és hogy a kínai kormány 30 %-os exportvámot vet ki a nyersalumíniumra, ami torzulásokat okoz a feldolgozott alumíniumtermékek kínai belföldi piacán. 2018. március 5-én az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma megerősítette a végleges megállapításban szereplő előzetes ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(53)

Harmadszor, a kérelmezők a kérelem 6. mellékletében jelezték, hogy az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a Kínából származó bizonyos alumíniumtermékekre kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatban tett előzetes megállapításai szerint Kínában a belföldi alumíniumfelhasználás 37 %-áért állami tulajdonú vállalatok felelnek, és hogy a kínai kormány 30 %-os exportvámot vet ki a nyersalumíniumra, ami torzulásokat okoz a feldolgozott alumíniumtermékek kínai belföldi piacán. 2018. március 5-én az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma megerősítette a végleges megállapításban szereplő előzetes ténymegállapításokat.

| (54) | A kérelmezők továbbá azt is figyelembe vették, hogy az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma megállapította, hogy a kínai alumíniumfólia-gyártók többféle kiegyenlíthető támogatásban részesültek, és ezért a kérelmezők úgy vélték, hogy a kínai alumíniumpiacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete és irányítása alatt állnak, hogy a közpolitikák hatással vannak a kínai alumíniumpiacon a szabadpiaci erőviszonyokra, illetve torzítják azokat, és hogy a kínai gyártók hozzáférnek a közpolitikai célkitűzéseket végrehajtó intézmények által nyújtott finanszírozáshoz, és működésük más szempontból sem független az államtól. Ez állítólagosan torzítja az SHFE-árakat. |
| --- | --- |

(54)

A kérelmezők továbbá azt is figyelembe vették, hogy az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma megállapította, hogy a kínai alumíniumfólia-gyártók többféle kiegyenlíthető támogatásban részesültek, és ezért a kérelmezők úgy vélték, hogy a kínai alumíniumpiacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete és irányítása alatt állnak, hogy a közpolitikák hatással vannak a kínai alumíniumpiacon a szabadpiaci erőviszonyokra, illetve torzítják azokat, és hogy a kínai gyártók hozzáférnek a közpolitikai célkitűzéseket végrehajtó intézmények által nyújtott finanszírozáshoz, és működésük más szempontból sem független az államtól. Ez állítólagosan torzítja az SHFE-árakat.

3.3.1.3.   A Kínai Népköztársaság belföldi áraira és költségeire ható jelentős torzulások

| (55) | A kínai gazdasági rendszernek már az alapja (vagyis az úgynevezett „szocialista piacgazdaság”) is ellentmondásban van a piaci erők szabad játékának koncepciójával. A kínai gazdasági kormányzást meghatározó koncepciót a kínai alkotmány tartalmazza. A rendszer alapelve, hogy „a termelés eszközei szocialista állami tulajdonban – azaz a nép egészének tulajdonában – állnak, és a munkások közösen birtokolják azokat”. Az állam tulajdonú gazdaságot „a nemzetgazdaság irányító erejének” tekintik, és az államnak megvan a felhatalmazása arra, hogy a nemzetgazdaság „konszolidációját és növekedését biztosítsa (10)”. Ennek következtében a kínai gazdaság egészének felépítése nem csak hogy lehetővé teszi azt, hogy a kormány lényegi beavatkozásokat eszközöljön a gazdaság területén, hanem kifejezetten fel is hatalmazza a kormány e beavatkozásokra. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbségét az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. A kínai tulajdonjog kiváló példa erre az ok-okozati viszonyra: a szocializmus első szakaszára hivatkozva felhatalmazza az államot arra, hogy fenntartsa azt az alapvető pénzügyi rendszert, amely az állami tulajdonnak domináns szerepet biztosít. A tulajdon egyéb formái megtűrtek; a törvény ezek számára megengedi, hogy az állami tulajdonnal párhuzamosan fejlődjenek. (11) |
| --- | --- |

(55)

A kínai gazdasági rendszernek már az alapja (vagyis az úgynevezett „szocialista piacgazdaság”) is ellentmondásban van a piaci erők szabad játékának koncepciójával. A kínai gazdasági kormányzást meghatározó koncepciót a kínai alkotmány tartalmazza. A rendszer alapelve, hogy „a termelés eszközei szocialista állami tulajdonban – azaz a nép egészének tulajdonában – állnak, és a munkások közösen birtokolják azokat”. Az állam tulajdonú gazdaságot „a nemzetgazdaság irányító erejének” tekintik, és az államnak megvan a felhatalmazása arra, hogy a nemzetgazdaság „konszolidációját és növekedését biztosítsa (10)”. Ennek következtében a kínai gazdaság egészének felépítése nem csak hogy lehetővé teszi azt, hogy a kormány lényegi beavatkozásokat eszközöljön a gazdaság területén, hanem kifejezetten fel is hatalmazza a kormány e beavatkozásokra. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbségét az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. A kínai tulajdonjog kiváló példa erre az ok-okozati viszonyra: a szocializmus első szakaszára hivatkozva felhatalmazza az államot arra, hogy fenntartsa azt az alapvető pénzügyi rendszert, amely az állami tulajdonnak domináns szerepet biztosít. A tulajdon egyéb formái megtűrtek; a törvény ezek számára megengedi, hogy az állami tulajdonnal párhuzamosan fejlődjenek. (11)

10

11

| (56) | Emellett a vonatkozó kínai jogszabályok szerint a szocialista piacgazdaságot a kínai kommunista párt (a továbbiakban: KKP) vezetése alatt kell fejleszteni. A kínai állam és a KKP szerkezete minden szinten (jogi, intézményi és személyes szinten) összefonódik, és ezzel olyan felépítmény alakul ki, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP még hangsúlyosabb vezető szerepet kapott, amelyet az alkotmány szövegének 1. cikke erősít meg újra. A rendelkezés meglévő első mondatához – „[a] szocialista rendszer a Kínai Népköztársaság alapvető rendszere” – a módosított szöveg hozzátesz egy második mondatot, amely szerint „[a] kínai sajátosságokkal bíró szocializmus meghatározó jellemzője a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe. (12)” Ez szemlélteti, hogy a KKP megkérdőjelezetlen és folyamatosan növekvő irányítást gyakorol Kína gazdasági rendszere fölött. Ez az irányítás a kínai rendszer jellegéből adódik, és nagy mértékben túlmutat azon a helyzeten, amely azokban az országokban megszokott, ahol a kormány széleskörű makrogazdasági kontrollt gyakorol a szabadpiaci erőviszonyok megnyilvánulásának keretein belül. |
| --- | --- |

(56)

Emellett a vonatkozó kínai jogszabályok szerint a szocialista piacgazdaságot a kínai kommunista párt (a továbbiakban: KKP) vezetése alatt kell fejleszteni. A kínai állam és a KKP szerkezete minden szinten (jogi, intézményi és személyes szinten) összefonódik, és ezzel olyan felépítmény alakul ki, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP még hangsúlyosabb vezető szerepet kapott, amelyet az alkotmány szövegének 1. cikke erősít meg újra. A rendelkezés meglévő első mondatához – „[a] szocialista rendszer a Kínai Népköztársaság alapvető rendszere” – a módosított szöveg hozzátesz egy második mondatot, amely szerint „[a] kínai sajátosságokkal bíró szocializmus meghatározó jellemzője a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe. (12)” Ez szemlélteti, hogy a KKP megkérdőjelezetlen és folyamatosan növekvő irányítást gyakorol Kína gazdasági rendszere fölött. Ez az irányítás a kínai rendszer jellegéből adódik, és nagy mértékben túlmutat azon a helyzeten, amely azokban az országokban megszokott, ahol a kormány széleskörű makrogazdasági kontrollt gyakorol a szabadpiaci erőviszonyok megnyilvánulásának keretein belül.

12

| (57) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát folytat, amelynek célja a KKP politikai programjával egybevágó célkitűzések megvalósítása, ahelyett, hogy a szabadpiacra jellemző gazdasági körülményeket tükrözné. (13) A kínai hatóságok sokféle intervenciós eszközt alkalmaznak, ideértve az ipari tervezést, a pénzügyi rendszert és a szabályozási környezet különböző aspektusait. |
| --- | --- |

(57)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát folytat, amelynek célja a KKP politikai programjával egybevágó célkitűzések megvalósítása, ahelyett, hogy a szabadpiacra jellemző gazdasági körülményeket tükrözné. (13) A kínai hatóságok sokféle intervenciós eszközt alkalmaznak, ideértve az ipari tervezést, a pénzügyi rendszert és a szabályozási környezet különböző aspektusait.

13

| (58) | Először is, az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. E tervek összessége ágazatok átfogó és összetett mátrixát fedi le, több szakpolitikát is felölel, és a kormányzás minden szintjén jelen van. A tartományi szintű tervek általában igen részletesek, míg a nemzeti tervek valamivel általánosabb célokat határoznak meg. A tervek előírják azt is, hogy az érintett ágazatok/szektorok támogatását milyen eszközökkel kell elvégezni, valamint meghatározzák, hogy a célokat mennyi időn belül kell megvalósítani. Egyes tervek továbbra is tartalmaznak konkrét célszámokat, ami a korábbi tervezési ciklusokban is megszokott gyakorlat volt. E tervek szerint az adott (pozitív vagy negatív) kormányzati prioritásoknak megfelelően egy adott ipari ágazat és/vagy projekt kerül kiválasztásra, majd konkrét fejlesztési célokat rendelnek hozzájuk (ipari fejlesztés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – függetlenül attól, hogy magán vagy állami tulajdonú szereplők – üzleti tevékenységeiket a tervrendszer által meghatározott viszonyokhoz kell igazítaniuk, aminek nem csak az az oka, hogy a tervek formálisan kötelező jellegűek. Döntő fontosságú, hogy az illetékes kínai hatóságok a kormányzat minden szintjén tartják magukat a tervrendszerhez, és ennek megfelelően élnek jogköreikkel, és arra kényszerítve ezzel a gazdasági szereplőket, hogy a tervekben előírt prioritásoknak megfeleljenek (lásd még a 3.3.1.5. pontot). (14) |
| --- | --- |

(58)

Először is, az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. E tervek összessége ágazatok átfogó és összetett mátrixát fedi le, több szakpolitikát is felölel, és a kormányzás minden szintjén jelen van. A tartományi szintű tervek általában igen részletesek, míg a nemzeti tervek valamivel általánosabb célokat határoznak meg. A tervek előírják azt is, hogy az érintett ágazatok/szektorok támogatását milyen eszközökkel kell elvégezni, valamint meghatározzák, hogy a célokat mennyi időn belül kell megvalósítani. Egyes tervek továbbra is tartalmaznak konkrét célszámokat, ami a korábbi tervezési ciklusokban is megszokott gyakorlat volt. E tervek szerint az adott (pozitív vagy negatív) kormányzati prioritásoknak megfelelően egy adott ipari ágazat és/vagy projekt kerül kiválasztásra, majd konkrét fejlesztési célokat rendelnek hozzájuk (ipari fejlesztés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – függetlenül attól, hogy magán vagy állami tulajdonú szereplők – üzleti tevékenységeiket a tervrendszer által meghatározott viszonyokhoz kell igazítaniuk, aminek nem csak az az oka, hogy a tervek formálisan kötelező jellegűek. Döntő fontosságú, hogy az illetékes kínai hatóságok a kormányzat minden szintjén tartják magukat a tervrendszerhez, és ennek megfelelően élnek jogköreikkel, és arra kényszerítve ezzel a gazdasági szereplőket, hogy a tervekben előírt prioritásoknak megfeleljenek (lásd még a 3.3.1.5. pontot). (14)

14

| (59) | Másodszor, a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. E bankoknak hitelezési politikájuk kidolgozása és végrehajtása során az adott projekt gazdasági előnyeinek elsődleges felmérése helyett a kormány iparpolitikai célkitűzéseihez kell alkalmazkodniuk (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt). (15) Ugyanez áll a kínai pénzügyi rendszer többi elemére, például a részvénypiacokra, az államkötvénypiacokra, a magántőkepiacokra stb. Bár a pénzügyi ágazat e részei a bankszektorhoz képest kevésbé jelentősek, intézményi és működési szempontból úgy épülnek fel, hogy nem a pénzügyi piacok hatékony működésének javítását célozzák, hanem az állam és a KKP általi irányítás és beavatkozás biztosítását. (16) |
| --- | --- |

(59)

Másodszor, a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. E bankoknak hitelezési politikájuk kidolgozása és végrehajtása során az adott projekt gazdasági előnyeinek elsődleges felmérése helyett a kormány iparpolitikai célkitűzéseihez kell alkalmazkodniuk (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt). (15) Ugyanez áll a kínai pénzügyi rendszer többi elemére, például a részvénypiacokra, az államkötvénypiacokra, a magántőkepiacokra stb. Bár a pénzügyi ágazat e részei a bankszektorhoz képest kevésbé jelentősek, intézményi és működési szempontból úgy épülnek fel, hogy nem a pénzügyi piacok hatékony működésének javítását célozzák, hanem az állam és a KKP általi irányítás és beavatkozás biztosítását. (16)

15

16

| (60) | Harmadszor, a szabályozási környezet szintjén az állami beavatkozás több formában történhet. A közbeszerzési szabályokat például rendszeresen használják a gazdasági hatékonyságtól eltérő politikai célok elérésére, ami aláássa a területen a piaci alapelvek működését. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nem nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. (17) A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat. (18) |
| --- | --- |

(60)

Harmadszor, a szabályozási környezet szintjén az állami beavatkozás több formában történhet. A közbeszerzési szabályokat például rendszeresen használják a gazdasági hatékonyságtól eltérő politikai célok elérésére, ami aláássa a területen a piaci alapelvek működését. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nem nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. (17) A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat. (18)

17

18

| (61) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai gazdasági modell bizonyos alapvető axiómákra épül, amelyek sokféle kormányzati beavatkozást tesznek lehetővé, illetve ösztönöznek. Az ilyen lényeges kormányzati beavatkozások nem férnek össze a piaci erők szabad játékával, aminek következtében a források piaci elvek szerinti hatékony elosztása torzul. (19) |
| --- | --- |

(61)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai gazdasági modell bizonyos alapvető axiómákra épül, amelyek sokféle kormányzati beavatkozást tesznek lehetővé, illetve ösztönöznek. Az ilyen lényeges kormányzati beavatkozások nem férnek össze a piaci erők szabad játékával, aminek következtében a források piaci elvek szerinti hatékony elosztása torzul. (19)

19

3.3.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első francia bekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete és irányítása alatt állnak

| (62) | Az állami tulajdon kínai gazdasági modellre jellemző, fent leírt dominanciája mellett az állami tulajdonú vállalatok a kínai gazdaság jelentős részét képviselik. A kormány és a KKP fenntartja azokat a struktúrákat, amelyek a állami tulajdonú vállalatok fölötti befolyásuk fenntartását biztosítják. Az állampárt aktívan alakítja és ellenőrzi az általános gazdaságpolitikák egyes állami tulajdonú vállalatok általi végrehajtását, emellett jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok működési döntéshozásában. Ez általában úgy valósul meg, hogy a káderek mozognak a kormányhatóságok és az állami tulajdonú vállalatok között, a párt tagjai jelen vannak az állami tulajdonú vállalatok vezetőségi testületeiben, pártsejtek működnek a vállalatokban (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt), illetve további eszköz a vállalati struktúrák alakítása az állami tulajdonú vállalatok ágazatában. (20) Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, amely több gazdasági előnyt is magában foglal, különös tekintettel a versennyel szembeni védelemre és a releváns inputokhoz (többek között a finanszírozáshoz) való hozzáférésre. (21) |
| --- | --- |

(62)

Az állami tulajdon kínai gazdasági modellre jellemző, fent leírt dominanciája mellett az állami tulajdonú vállalatok a kínai gazdaság jelentős részét képviselik. A kormány és a KKP fenntartja azokat a struktúrákat, amelyek a állami tulajdonú vállalatok fölötti befolyásuk fenntartását biztosítják. Az állampárt aktívan alakítja és ellenőrzi az általános gazdaságpolitikák egyes állami tulajdonú vállalatok általi végrehajtását, emellett jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok működési döntéshozásában. Ez általában úgy valósul meg, hogy a káderek mozognak a kormányhatóságok és az állami tulajdonú vállalatok között, a párt tagjai jelen vannak az állami tulajdonú vállalatok vezetőségi testületeiben, pártsejtek működnek a vállalatokban (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt), illetve további eszköz a vállalati struktúrák alakítása az állami tulajdonú vállalatok ágazatában. (20) Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, amely több gazdasági előnyt is magában foglal, különös tekintettel a versennyel szembeni védelemre és a releváns inputokhoz (többek között a finanszírozáshoz) való hozzáférésre. (21)

20

21

| (63) | Ezzel kapcsolatban az OECD egy 2019 januárjában közzétett tanulmánya (a továbbiakban: OECD-tanulmány) (22) említést tesz az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú vállalatokról, amelyek a szabályozó hatóságnak benyújtott dokumentumaikban kifejezetten hangsúlyozzák vonatkozó iparpolitikáikat és azt, hogy az állami tulajdon hogyan válik kormányzati támogatássá. Ezen belül az egyik állami tulajdonú vállalat a 2016-os kötvényprospektusában megemlíti, hogy egyike az 52 kiemelt állami tulajdonú vállalatnak, hogy kulcsszerepet játszik a villamosenergia-ágazati szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, valamint hogy a kínai kormánytól átfogó és fenntartható támogatást kap. Egy másik állami tulajdonú vállalat 2017-es kötvényprospektusában feltüntette, hogy az érintett tartományi kormány jelentős befolyást képes gyakorolni a csoportra. (23) |
| --- | --- |

(63)

Ezzel kapcsolatban az OECD egy 2019 januárjában közzétett tanulmánya (a továbbiakban: OECD-tanulmány) (22) említést tesz az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú vállalatokról, amelyek a szabályozó hatóságnak benyújtott dokumentumaikban kifejezetten hangsúlyozzák vonatkozó iparpolitikáikat és azt, hogy az állami tulajdon hogyan válik kormányzati támogatássá. Ezen belül az egyik állami tulajdonú vállalat a 2016-os kötvényprospektusában megemlíti, hogy egyike az 52 kiemelt állami tulajdonú vállalatnak, hogy kulcsszerepet játszik a villamosenergia-ágazati szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, valamint hogy a kínai kormánytól átfogó és fenntartható támogatást kap. Egy másik állami tulajdonú vállalat 2017-es kötvényprospektusában feltüntette, hogy az érintett tartományi kormány jelentős befolyást képes gyakorolni a csoportra. (23)

22

23

| (64) | Ez azért is fontos, mert Kína a világ legnagyobb alumíniumgyártója, és a legnagyobb gyártók között több nagy állami tulajdonú vállalatok is találhatók. A becslések szerint Kína teljes nyersalumínium-termelésének több mint 50 %-áért állami tulajdonú vállalatok felelnek. (24) Egy, a kínai nemvasfémágazatot vizsgáló friss tanulmány is azt mutatja, hogy a részesedés tekintetében az állami tulajdonú vállalatok dominálják a belföldi piacot. (25) Jóllehet az utóbbi években tapasztalható kapacitásbővülés részben a magántulajdonban álló vállalkozásoknak tulajdonítható, e kapacitásbővülés mögött általában a (helyi) kormányzat általi beavatkozás különböző formái állnak, például az illegális kapacitásbővítés tolerálása. (26) Emellett a főbb állami tulajdonú vállalat alumíniumgyártási kapacitása is megnőtt, jóllehet kisebb mértékben. (27) |
| --- | --- |

(64)

Ez azért is fontos, mert Kína a világ legnagyobb alumíniumgyártója, és a legnagyobb gyártók között több nagy állami tulajdonú vállalatok is találhatók. A becslések szerint Kína teljes nyersalumínium-termelésének több mint 50 %-áért állami tulajdonú vállalatok felelnek. (24) Egy, a kínai nemvasfémágazatot vizsgáló friss tanulmány is azt mutatja, hogy a részesedés tekintetében az állami tulajdonú vállalatok dominálják a belföldi piacot. (25) Jóllehet az utóbbi években tapasztalható kapacitásbővülés részben a magántulajdonban álló vállalkozásoknak tulajdonítható, e kapacitásbővülés mögött általában a (helyi) kormányzat általi beavatkozás különböző formái állnak, például az illegális kapacitásbővítés tolerálása. (26) Emellett a főbb állami tulajdonú vállalat alumíniumgyártási kapacitása is megnőtt, jóllehet kisebb mértékben. (27)

24

25

26

27

| (65) | Mivel a kormány intenzíven beavatkozik az alumíniumiparba és mivel az ágazatban nagy az állami tulajdonú vállalatok részesedése, a magántulajdonú alumíniumgyártók sem tudnak piaci feltételek között működni. Tulajdonképpen az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú és a magántulajdonban álló vállalkozások egyaránt ki vannak téve a 3.3.1.5. szakaszban tárgyalt szakpolitikai felügyeletnek és irányításnak. |
| --- | --- |

(65)

Mivel a kormány intenzíven beavatkozik az alumíniumiparba és mivel az ágazatban nagy az állami tulajdonú vállalatok részesedése, a magántulajdonú alumíniumgyártók sem tudnak piaci feltételek között működni. Tulajdonképpen az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú és a magántulajdonban álló vállalkozások egyaránt ki vannak téve a 3.3.1.5. szakaszban tárgyalt szakpolitikai felügyeletnek és irányításnak.

| (66) | Az érintett termék (háztartási alumíniumfólia) termelésének állam általi ellenőrzése, illetve az annak kapcsán végrehajtott beavatkozások a leírt általános keretben történik. A Bizottság számára hozzáférhető információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos nagy gyártója állami tulajdonban van. A rendelkezésre álló bizonyítékok tehát arra utalnak, hogy a kínai alumíniumfólia-gyártók a kínai kormány tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete és irányítása alatt állnak, azaz nem a piaci elvek szerint működnek. |
| --- | --- |

(66)

Az érintett termék (háztartási alumíniumfólia) termelésének állam általi ellenőrzése, illetve az annak kapcsán végrehajtott beavatkozások a leírt általános keretben történik. A Bizottság számára hozzáférhető információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos nagy gyártója állami tulajdonban van. A rendelkezésre álló bizonyítékok tehát arra utalnak, hogy a kínai alumíniumfólia-gyártók a kínai kormány tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete és irányítása alatt állnak, azaz nem a piaci elvek szerint működnek.

3.3.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (67) | A kínai állam – amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok fölötti tulajdona révén gyakorol irányítást a gazdaság fölött – olyan helyzetben van, amely lehetővé teszi számára, hogy a vállalatokban való jelenlétén keresztül beavatkozott az árakba és a költségekbe. A tulajdonjogi viszonyok megnyilvánulásának tekinthető az, hogy a kínai jog előírásai szerint az illetékes állami hatóságok kinevezhetik és visszahívhatják az állami tulajdonú vállalatok felsővezetőit, (28) míg az állami tulajdonú és a magántulajdonban álló vállalkozásokban működő KKP-sejtek egy másik olyan csatornát jelentenek, amelyek keresztül az állam be tud avatkozni az üzleti döntésekbe. A kínai társasági jog értelmében minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (amely a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagból áll (29)), és a vállalatnak biztosítania kell a pártszervezet tevékenységéhez szükséges feltételeket. Ezt a követelményt a múltban láthatólag nem minden esetben tartották vagy tartatták be szigorúan. A KKP azonban legalább 2016 óta politikai alapelvnek tekinti, hogy az állami tulajdonú vállalatok üzleti döntései fölötti irányítását megerősítse. A KKP a beszámolók szerint a magánvállalkozásokra is nyomást gyakorol, hogy azok a „hazafiságot” helyezzék előtérbe és engedelmeskedjenek a pártfegyelemnek. (30) A jelentések szerint 2017-ben a körülbelül 1,86 millió magántulajdonban álló vállalat 70 %-ában működtek pártsejtek, és a KKP-szervezeteken egyre nagyobb volt a nyomás, hogy az adott vállalaton belül az üzleti kérdésekben a végső döntést ők hozzák meg. (31) Ezek a szabályok érvényesülnek általában a kínai gazdaságban, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóit és e gyártók inputjainak beszállítóit. |
| --- | --- |

(67)

A kínai állam – amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok fölötti tulajdona révén gyakorol irányítást a gazdaság fölött – olyan helyzetben van, amely lehetővé teszi számára, hogy a vállalatokban való jelenlétén keresztül beavatkozott az árakba és a költségekbe. A tulajdonjogi viszonyok megnyilvánulásának tekinthető az, hogy a kínai jog előírásai szerint az illetékes állami hatóságok kinevezhetik és visszahívhatják az állami tulajdonú vállalatok felsővezetőit, (28) míg az állami tulajdonú és a magántulajdonban álló vállalkozásokban működő KKP-sejtek egy másik olyan csatornát jelentenek, amelyek keresztül az állam be tud avatkozni az üzleti döntésekbe. A kínai társasági jog értelmében minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (amely a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagból áll (29)), és a vállalatnak biztosítania kell a pártszervezet tevékenységéhez szükséges feltételeket. Ezt a követelményt a múltban láthatólag nem minden esetben tartották vagy tartatták be szigorúan. A KKP azonban legalább 2016 óta politikai alapelvnek tekinti, hogy az állami tulajdonú vállalatok üzleti döntései fölötti irányítását megerősítse. A KKP a beszámolók szerint a magánvállalkozásokra is nyomást gyakorol, hogy azok a „hazafiságot” helyezzék előtérbe és engedelmeskedjenek a pártfegyelemnek. (30) A jelentések szerint 2017-ben a körülbelül 1,86 millió magántulajdonban álló vállalat 70 %-ában működtek pártsejtek, és a KKP-szervezeteken egyre nagyobb volt a nyomás, hogy az adott vállalaton belül az üzleti kérdésekben a végső döntést ők hozzák meg. (31) Ezek a szabályok érvényesülnek általában a kínai gazdaságban, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóit és e gyártók inputjainak beszállítóit.

28

29

30

31

| (68) | Az alábbi példa jól szemlélteti, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az alumíniumágazat működésébe. |
| --- | --- |

(68)

Az alábbi példa jól szemlélteti, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az alumíniumágazat működésébe.

| (69) | 2017-ben egy állami tulajdonú kínai alumíniumgyártó, a China Aluminium International Engineering Corporation Limited (a továbbiakban: Chalieco) módosította alapszabályát, nagyobb teret adva a pártsejteknek a vállalaton belül. A dokumentumba egy teljes új fejezetet illesztett be a pártbizottságról, amelyben a 113. cikk szövege a következő: „A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságáva.l (32)” Emellett az Aluminum Corporation of China (a továbbiakban: Chalco) 2017. évi éves jelentésében (33) kijelenti, hogy több igazgatója, felügyelője és felsővezetője – ideértve az elnök-vezérigazgatót és a felügyelő bizottság elnökét is – KKP-tag. |
| --- | --- |

(69)

2017-ben egy állami tulajdonú kínai alumíniumgyártó, a China Aluminium International Engineering Corporation Limited (a továbbiakban: Chalieco) módosította alapszabályát, nagyobb teret adva a pártsejteknek a vállalaton belül. A dokumentumba egy teljes új fejezetet illesztett be a pártbizottságról, amelyben a 113. cikk szövege a következő: „A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságáva.l (32)” Emellett az Aluminum Corporation of China (a továbbiakban: Chalco) 2017. évi éves jelentésében (33) kijelenti, hogy több igazgatója, felügyelője és felsővezetője – ideértve az elnök-vezérigazgatót és a felügyelő bizottság elnökét is – KKP-tag.

A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságáva.l

32

33

| (70) | A pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyag- és input-beszállításban tapasztalható állami jelenlét és beavatkozás további torzító hatást gyakorol a piacra. Tehát az, hogy az állam jelen van a vállalatokban (többek között az állami tulajdonú vállalatokban) az alumíniumágazatban és egyéb ágazatokban (többek között a pénzügyi és az inputágazatokban), lehetővé teszi a kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(70)

A pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyag- és input-beszállításban tapasztalható állami jelenlét és beavatkozás további torzító hatást gyakorol a piacra. Tehát az, hogy az állam jelen van a vállalatokban (többek között az állami tulajdonú vállalatokban) az alumíniumágazatban és egyéb ágazatokban (többek között a pénzügyi és az inputágazatokban), lehetővé teszi a kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében.

3.3.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik francia bekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (71) | A kínai gazdaság irányítását erősen meghatározza az az összetett tervezési rendszer, amely előírja azokat a prioritásokat és célokat, amelyekre a központi és a helyi kormányzati szerveknek fókuszálniuk kell. Valamennyi kormányzati szinten léteznek ilyen tervek, amelyek gyakorlatilag az összes gazdasági ágazatot lefedik; a tervezési eszközökkel meghatározott célkitűzések kötelező jellegűek, és a hatóságok a közigazgatás minden szintjén nyomon követik a tervek alacsonyabb kormányzati szintek általi végrehajtását. Általában elmondható, hogy a kínai tervezési rendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne. (34) |
| --- | --- |

(71)

A kínai gazdaság irányítását erősen meghatározza az az összetett tervezési rendszer, amely előírja azokat a prioritásokat és célokat, amelyekre a központi és a helyi kormányzati szerveknek fókuszálniuk kell. Valamennyi kormányzati szinten léteznek ilyen tervek, amelyek gyakorlatilag az összes gazdasági ágazatot lefedik; a tervezési eszközökkel meghatározott célkitűzések kötelező jellegűek, és a hatóságok a közigazgatás minden szintjén nyomon követik a tervek alacsonyabb kormányzati szintek általi végrehajtását. Általában elmondható, hogy a kínai tervezési rendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne. (34)

34

| (72) | A kormány például kulcsszerepet játszik a kínai alumíniumágazat fejlesztésében (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is). Az alumíniummal kapcsolatban számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és egyéb dokumentum létezik, ami egyértelműen mutatja a kínai kormány általi intenzív beavatkozást. Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az alumíniumágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát irányítja és kontrollálja. |
| --- | --- |

(72)

A kormány például kulcsszerepet játszik a kínai alumíniumágazat fejlesztésében (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is). Az alumíniummal kapcsolatban számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és egyéb dokumentum létezik, ami egyértelműen mutatja a kínai kormány általi intenzív beavatkozást. Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az alumíniumágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát irányítja és kontrollálja.

| (73) | Ezek az alumíniumágazatot érintő szakpolitikák és célkitűzések jelentős közvetlen vagy közvetett hatással vannak a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési költségeire. |
| --- | --- |

(73)

Ezek az alumíniumágazatot érintő szakpolitikák és célkitűzések jelentős közvetlen vagy közvetett hatással vannak a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési költségeire.

| (74) | Bár a tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (35) nem tartalmaz az alumíniummal kapcsolatos konkrét rendelkezéseket, általában véve a nemvasfémágazat vonatkozásában a nemzetközi termelési kapacitás és a berendezésgyártás terén folytatott együttműködést támogató stratégiát ír elő. E célok elérése érdekében a terv megerősíti, hogy elő fogja mozdítani az adózáshoz, a pénzügyekhez, a biztosításhoz, a beruházási és a finanszírozási platformokhoz, valamint a kockázatértékelési platformokhoz kapcsolódó támogató rendszerek működését. (36) |
| --- | --- |

(74)

Bár a tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (35) nem tartalmaz az alumíniummal kapcsolatos konkrét rendelkezéseket, általában véve a nemvasfémágazat vonatkozásában a nemzetközi termelési kapacitás és a berendezésgyártás terén folytatott együttműködést támogató stratégiát ír elő. E célok elérése érdekében a terv megerősíti, hogy elő fogja mozdítani az adózáshoz, a pénzügyekhez, a biztosításhoz, a beruházási és a finanszírozási platformokhoz, valamint a kockázatértékelési platformokhoz kapcsolódó támogató rendszerek működését. (36)

35

36

| (75) | A kapcsolódó ágazati terv, a nemvasfémágazat fejlesztési terve (2016–2020, a továbbiakban: Terv) konkrét szakpolitikákat és célokat határoz meg, amelyeket a kormány a nemvasfémágazat több szegmensében (37) (többek között az alumíniumágazatban) kíván elérni. |
| --- | --- |

(75)

A kapcsolódó ágazati terv, a nemvasfémágazat fejlesztési terve (2016–2020, a továbbiakban: Terv) konkrét szakpolitikákat és célokat határoz meg, amelyeket a kormány a nemvasfémágazat több szegmensében (37) (többek között az alumíniumágazatban) kíván elérni.

37

| (76) | A terv a kínai alumíniumipar által előállított terméktípusok körének fejlesztését célozza többek között az innováció támogatásával, és a vegyes tulajdonosi szerkezet gyors fejlesztését, valamint az állami tulajdonú vállalatok életképességének javítását sürgeti. Rendelkezik továbbá a nemvasfémek készletfelhalmozásának lehetőségéről, a forrásbiztonság javításáról (ideértve az alumíniumot), és konkrét mennyiségi célokat ír elő az áramfogyasztás csökkentése, az újrahasznosított alumínium gyártási célú felhasználása arányának növelése és a kapacitáskihasználás növelése kapcsán. (38) |
| --- | --- |

(76)

A terv a kínai alumíniumipar által előállított terméktípusok körének fejlesztését célozza többek között az innováció támogatásával, és a vegyes tulajdonosi szerkezet gyors fejlesztését, valamint az állami tulajdonú vállalatok életképességének javítását sürgeti. Rendelkezik továbbá a nemvasfémek készletfelhalmozásának lehetőségéről, a forrásbiztonság javításáról (ideértve az alumíniumot), és konkrét mennyiségi célokat ír elő az áramfogyasztás csökkentése, az újrahasznosított alumínium gyártási célú felhasználása arányának növelése és a kapacitáskihasználás növelése kapcsán. (38)

38

| (77) | A terv továbbá rendelkezik strukturális kiigazításokról is, amelyek szigorúbb irányítás alá vonják az új olvasztólétesítményeket és megszüntetik az elavult kapacitást. Rendelkezik a feldolgozó létesítmények földrajzi eloszlásáról, a bauxit- és timföldforrások kihasználását növelő projektekre összpontosít, valamint érinti az áramellátás és az árképzési politika kérdését. (39) |
| --- | --- |

(77)

A terv továbbá rendelkezik strukturális kiigazításokról is, amelyek szigorúbb irányítás alá vonják az új olvasztólétesítményeket és megszüntetik az elavult kapacitást. Rendelkezik a feldolgozó létesítmények földrajzi eloszlásáról, a bauxit- és timföldforrások kihasználását növelő projektekre összpontosít, valamint érinti az áramellátás és az árképzési politika kérdését. (39)

39

| (78) | A terv – a maga széleskörű intézkedéseivel és szakpolitikáival – a nemvasfémipar kiigazításáról és revitalizációjáról szóló 2009-es terv folytatásának tekinthető, amelyet azzal a céllal fogadtak el, hogy a pénzügyi válság nemvasfémágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatásait enyhítse. A tervben előírt kiemelt célkitűzések többek között a termelési volumen kontrollját, a szerkezetátalakítást, a nyersanyag-beszerzést, az exportadó-politikát, a forrásbiztonságot, a készletfelhalmozást, a technológiai innovációt, a pénzügyi politikát és tervezést, valamint a végrehajtást érintik. (40) |
| --- | --- |

(78)

A terv – a maga széleskörű intézkedéseivel és szakpolitikáival – a nemvasfémipar kiigazításáról és revitalizációjáról szóló 2009-es terv folytatásának tekinthető, amelyet azzal a céllal fogadtak el, hogy a pénzügyi válság nemvasfémágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatásait enyhítse. A tervben előírt kiemelt célkitűzések többek között a termelési volumen kontrollját, a szerkezetátalakítást, a nyersanyag-beszerzést, az exportadó-politikát, a forrásbiztonságot, a készletfelhalmozást, a technológiai innovációt, a pénzügyi politikát és tervezést, valamint a végrehajtást érintik. (40)

40

| (79) | Az alumíniumágazatot érintő további szakpolitikai dokumentum az alumíniumágazatra vonatkozó szabványos feltételekről szóló dokumentum, amelyet az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: ipari minisztérium) 2013. július 18-án tett közzé a szerkezeti kiigazítás felgyorsítása és az alumíniumolvasztási kapacitások rendezetlen bővülésének visszaszorítása érdekében. A szabványos feltételekről szóló dokumentum az új üzemek vonatkozásában minimális termelési mennyiséget, az importált és a belföldön beszerzett bauxit és timföld kapcsán minőségi szabványokat, valamint ellátásbiztonságot vezet be. A szabványos feltételekről szóló dokumentum azt mutatja, hogy az ipari minisztérium felel az alumíniumipar szabványosításáért és irányításáért, valamint az alumíniumiparban működésre jogosult vállalatok jegyzékének közzétételéért. (41) |
| --- | --- |

(79)

Az alumíniumágazatot érintő további szakpolitikai dokumentum az alumíniumágazatra vonatkozó szabványos feltételekről szóló dokumentum, amelyet az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: ipari minisztérium) 2013. július 18-án tett közzé a szerkezeti kiigazítás felgyorsítása és az alumíniumolvasztási kapacitások rendezetlen bővülésének visszaszorítása érdekében. A szabványos feltételekről szóló dokumentum az új üzemek vonatkozásában minimális termelési mennyiséget, az importált és a belföldön beszerzett bauxit és timföld kapcsán minőségi szabványokat, valamint ellátásbiztonságot vezet be. A szabványos feltételekről szóló dokumentum azt mutatja, hogy az ipari minisztérium felel az alumíniumipar szabványosításáért és irányításáért, valamint az alumíniumiparban működésre jogosult vállalatok jegyzékének közzétételéért. (41)

41

| (80) | Emellett a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (a továbbiakban: NDRC) által 2007 októberében kiadott és hivatalosan 2016-ig hatályban lévő, az alumíniumágazatra vonatkozó belépési feltételekről szóló dokumentum fő célkitűzése az alumíniumipar fejlesztésének előmozdítása és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése volt. (42) |
| --- | --- |

(80)

Emellett a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (a továbbiakban: NDRC) által 2007 októberében kiadott és hivatalosan 2016-ig hatályban lévő, az alumíniumágazatra vonatkozó belépési feltételekről szóló dokumentum fő célkitűzése az alumíniumipar fejlesztésének előmozdítása és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése volt. (42)

42

| (81) | Végezetül, az NRDC által 2006 áprilisában kiadott, az alumíniumipar szerkezeti átalakításának felgyorsításáról szóló iránymutatások című dokumentum (a továbbiakban: szerkezetátalakítási iránymutatások) (43) a nemzetgazdaság fejlesztése szempontjából alapvető terméknek tekinti az alumíniumot. |
| --- | --- |

(81)

Végezetül, az NRDC által 2006 áprilisában kiadott, az alumíniumipar szerkezeti átalakításának felgyorsításáról szóló iránymutatások című dokumentum (a továbbiakban: szerkezetátalakítási iránymutatások) (43) a nemzetgazdaság fejlesztése szempontjából alapvető terméknek tekinti az alumíniumot.

43

| (82) | A szerkezetátalakítási iránymutatások kimondják, hogy az államtanács által elfogadott iparfejlesztési szakpolitika végrehajtása során bizonyos területeken egyedi célkitűzéseket kell megvalósítani. A következő területekről van szó:






  — | a koncentráció előmozdítása az iparágban, |
| --- | --- | --- |

(82)

A szerkezetátalakítási iránymutatások kimondják, hogy az államtanács által elfogadott iparfejlesztési szakpolitika végrehajtása során bizonyos területeken egyedi célkitűzéseket kell megvalósítani. A következő területekről van szó:

—

a koncentráció előmozdítása az iparágban,

| — | pénzügyi tőkéhez való hozzáférés (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), |
| --- | --- |

—

pénzügyi tőkéhez való hozzáférés (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt),

| — | az iparág szervezése, |
| --- | --- |

—

az iparág szervezése,

| — | az elektrolitikus alumínium kivitelének szigorú ellenőrzése, valamint |
| --- | --- |

—

az elektrolitikus alumínium kivitelének szigorú ellenőrzése, valamint

| — | az elavult kapacitások megszüntetése. |
| --- | --- |

—

az elavult kapacitások megszüntetése.

| (83) | Az iparág szervezése és az elavult kapacitások megszüntetése kapcsán a szerkezetátalakítási iránymutatásokban meghatározott célkitűzéseket az újabb szakpolitikák is átvették. Ilyen többek között a Terv, amely arra ösztönzi a nemvasfémipari vállalkozásokat, hogy beszerzési és feldolgozóipari szövetségeket alakítsanak ki, mozdítsák elő az ágazaton belüli és az ágazatközi szerkezetátalakítást, növeljék a koncentráció mértékét az ágazatban, és erősítsék meg az üzleti integrációt és az ismételt folyamatszervezést (lásd még a (74)–(76) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(83)

Az iparág szervezése és az elavult kapacitások megszüntetése kapcsán a szerkezetátalakítási iránymutatásokban meghatározott célkitűzéseket az újabb szakpolitikák is átvették. Ilyen többek között a Terv, amely arra ösztönzi a nemvasfémipari vállalkozásokat, hogy beszerzési és feldolgozóipari szövetségeket alakítsanak ki, mozdítsák elő az ágazaton belüli és az ágazatközi szerkezetátalakítást, növeljék a koncentráció mértékét az ágazatban, és erősítsék meg az üzleti integrációt és az ismételt folyamatszervezést (lásd még a (74)–(76) preambulumbekezdést).

| (84) | Az alumíniummal kapcsolatban tehát számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és egyéb dokumentum létezik, ami egyértelműen mutatja, hogy a kínai kormány intenzíven beavatkozik az alumíniumágazat működésébe. (44) Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az ágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát kontrollálja. |
| --- | --- |

(84)

Az alumíniummal kapcsolatban tehát számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és egyéb dokumentum létezik, ami egyértelműen mutatja, hogy a kínai kormány intenzíven beavatkozik az alumíniumágazat működésébe. (44) Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az ágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát kontrollálja.

44

| (85) | A terveken túl a kormány többek között a kivitelhez kapcsolódó intézkedésekkel is (ideértve az alumínium különböző nyersanyagait érintő kiviteli vámokat, kiviteli kvótákat, exportteljesítmény- követelményeket és a minimális exportárakra vonatkozó követelményeket) beavatkozik az ágazat működésébe. |
| --- | --- |

(85)

A terveken túl a kormány többek között a kivitelhez kapcsolódó intézkedésekkel is (ideértve az alumínium különböző nyersanyagait érintő kiviteli vámokat, kiviteli kvótákat, exportteljesítmény- követelményeket és a minimális exportárakra vonatkozó követelményeket) beavatkozik az ágazat működésébe.

| (86) | A kínai kormány továbbá megpróbálja visszaszorítani a nyersalumínium és inputjai kivitelét, amellyel az a célja, hogy a nagyobb hozzáadott értéket képviselő alumíniumtermékeket támogassa. Ezt a célt szolgálja az, hogy a feldolgozott alumíniumtermékek esetében teljes vagy részleges héa-visszatérítést vezetett be, amihez a nyersalumínium esetében hiányos héa-visszatérítés és exportadó társult. (45) |
| --- | --- |

(86)

A kínai kormány továbbá megpróbálja visszaszorítani a nyersalumínium és inputjai kivitelét, amellyel az a célja, hogy a nagyobb hozzáadott értéket képviselő alumíniumtermékeket támogassa. Ezt a célt szolgálja az, hogy a feldolgozott alumíniumtermékek esetében teljes vagy részleges héa-visszatérítést vezetett be, amihez a nyersalumínium esetében hiányos héa-visszatérítés és exportadó társult. (45)

45

| (87) | Emellett megállapítást nyert az is, hogy a legfontosabb inputok (például az energia és a villamos energia) árát is befolyásolják a különféle kormányzati beavatkozások. (46) A piac torzulásához vezető kormányzati beavatkozások egyéb típusai közé sorolható az Állami Tartalékiroda bevonásával alkalmazott készletfelhalmozási szakpolitika és a Sanghaji Határidős Tőzsde szerepe. (47) Emellett több piacvédelmi vizsgálat is megállapította, hogy a kínai kormány rendszeresen foganatosít az alumíniumgyártókat célzó különböző típusú állami támogatási intézkedéseket. (48) A kínai kormány alumíniumágazatban végrehajtott széles körű beavatkozása kapacitásfelesleget okozott, (49) ami kétségtelenül a lehető legegyértelműbben szemlélteti, hogy a kínai kormány szakpolitikái és az abból eredő torzulások milyen következményekkel járnak. |
| --- | --- |

(87)

Emellett megállapítást nyert az is, hogy a legfontosabb inputok (például az energia és a villamos energia) árát is befolyásolják a különféle kormányzati beavatkozások. (46) A piac torzulásához vezető kormányzati beavatkozások egyéb típusai közé sorolható az Állami Tartalékiroda bevonásával alkalmazott készletfelhalmozási szakpolitika és a Sanghaji Határidős Tőzsde szerepe. (47) Emellett több piacvédelmi vizsgálat is megállapította, hogy a kínai kormány rendszeresen foganatosít az alumíniumgyártókat célzó különböző típusú állami támogatási intézkedéseket. (48) A kínai kormány alumíniumágazatban végrehajtott széles körű beavatkozása kapacitásfelesleget okozott, (49) ami kétségtelenül a lehető legegyértelműbben szemlélteti, hogy a kínai kormány szakpolitikái és az abból eredő torzulások milyen következményekkel járnak.

46

47

48

49

| (88) | Az OECD-tanulmány emellett további, az alumíniumágazatban működő piaci erőkre ható kormányzati támogatásokat is feltárt. Az ilyen támogatás tipikus formája az inputok – különösen az villamos energia (50) és a primer timföld – piaci ár alatti áron történő értékesítése. (51) Az OECD-tanulmány leírja továbbá, hogy a kínai kormány alumíniumágazathoz kapcsolódó célkitűzései hogyan jelennek meg a tartományi és helyi szintű iparpolitikákban és egyedi intézkedésekben, ideértve többek között a tőkeinjekciókat, az ásványkincseket érintő elsődleges birtoklási jogokat, a kormányzati támogatásokat és az adókedvezményeket. (52) |
| --- | --- |

(88)

Az OECD-tanulmány emellett további, az alumíniumágazatban működő piaci erőkre ható kormányzati támogatásokat is feltárt. Az ilyen támogatás tipikus formája az inputok – különösen az villamos energia (50) és a primer timföld – piaci ár alatti áron történő értékesítése. (51) Az OECD-tanulmány leírja továbbá, hogy a kínai kormány alumíniumágazathoz kapcsolódó célkitűzései hogyan jelennek meg a tartományi és helyi szintű iparpolitikákban és egyedi intézkedésekben, ideértve többek között a tőkeinjekciókat, az ásványkincseket érintő elsődleges birtoklási jogokat, a kormányzati támogatásokat és az adókedvezményeket. (52)

50

51

52

| (89) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelését és a termeléséhez felhasznált nyersanyagokat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők rendes működését. |
| --- | --- |

(89)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelését és a termeléséhez felhasznált nyersanyagokat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők rendes működését.

3.3.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik francia bekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (90) | A kínai csődeljárási rendszer szemmel láthatólag alkalmatlan arra, hogy főbb céljait – többek között a követelések és az adósságok méltányos rendezését, valamint a hitelezők és az adósok jogainak és érdekeinek védelmét – megvalósítsa. Ez láthatólag onnan ered, hogy bár a kínai csődeljárási jogszabályok formálisan a többi ország csődeljárási jogáéhoz hasonló elveken alapulnak, a kínai rendszerre jellemző a végrehajtás rendszerszintű hiányossága. A csődeljárások száma közismerten alacsony az ország gazdaságának méretéhez képest, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásokra több hiányosság is jellemző, ami gyakorlatilag eltántorítja az érintetteket a csőd bejelentésétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére. (53) |
| --- | --- |

(90)

A kínai csődeljárási rendszer szemmel láthatólag alkalmatlan arra, hogy főbb céljait – többek között a követelések és az adósságok méltányos rendezését, valamint a hitelezők és az adósok jogainak és érdekeinek védelmét – megvalósítsa. Ez láthatólag onnan ered, hogy bár a kínai csődeljárási jogszabályok formálisan a többi ország csődeljárási jogáéhoz hasonló elveken alapulnak, a kínai rendszerre jellemző a végrehajtás rendszerszintű hiányossága. A csődeljárások száma közismerten alacsony az ország gazdaságának méretéhez képest, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásokra több hiányosság is jellemző, ami gyakorlatilag eltántorítja az érintetteket a csőd bejelentésétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére. (53)

53

| (91) | Kínában a magántulajdon rendszerének hiányosságai különösen egyértelműen mutatkoznak meg a földtulajdon és a földhasználati jogok kapcsán. (54) Minden föld az állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földterületek kiosztása továbbra is teljes mértékben az államtól függ. Vannak olyan jogi rendelkezések, amelyek célja a földhasználati jogok piaci áron történő, átlátható kiosztásának biztosítása többek között ajánlattételi eljárások bevezetésével. Azonban e rendelkezéseket rendszeresen nem hajtják végre; bizonyos vásárlók a földterületüket ingyenesen vagy a piaci árak alatti áron szerzik meg. (55) Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását. (56) |
| --- | --- |

(91)

Kínában a magántulajdon rendszerének hiányosságai különösen egyértelműen mutatkoznak meg a földtulajdon és a földhasználati jogok kapcsán. (54) Minden föld az állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földterületek kiosztása továbbra is teljes mértékben az államtól függ. Vannak olyan jogi rendelkezések, amelyek célja a földhasználati jogok piaci áron történő, átlátható kiosztásának biztosítása többek között ajánlattételi eljárások bevezetésével. Azonban e rendelkezéseket rendszeresen nem hajtják végre; bizonyos vásárlók a földterületüket ingyenesen vagy a piaci árak alatti áron szerzik meg. (55) Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását. (56)

54

55

56

| (92) | A kínai csődeljárási jog és tulajdonjog tehát láthatólag nem működik megfelelően, aminek következtében torzulások állnak be a fizetésképtelen vállalatok felszínen tartása során, valamint a földterületek Kínában történő elosztása és megszerzése kapcsán. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy mindez az alumíniumágazatra – és azon belül a felülvizsgálat tárgyát képező termékre – is teljes mértékben érvényes. |
| --- | --- |

(92)

A kínai csődeljárási jog és tulajdonjog tehát láthatólag nem működik megfelelően, aminek következtében torzulások állnak be a fizetésképtelen vállalatok felszínen tartása során, valamint a földterületek Kínában történő elosztása és megszerzése kapcsán. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy mindez az alumíniumágazatra – és azon belül a felülvizsgálat tárgyát képező termékre – is teljes mértékben érvényes.

| (93) | Ezt a megállapítást alátámasztja az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a Kínából származó bizonyos alumíniumfóliákra kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatban tett ideiglenes megállapítása, amely vizsgálat a hozzáférhető hátrányos tények felhasználásával azt találta, hogy amikor a kínai kormány a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosít földet, az a módosított 1930. évi vámtörvény 771(5)(D) szakasza szerinti pénzügyi hozzájárulásnak minősül. (57) |
| --- | --- |

(93)

Ezt a megállapítást alátámasztja az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a Kínából származó bizonyos alumíniumfóliákra kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatban tett ideiglenes megállapítása, amely vizsgálat a hozzáférhető hátrányos tények felhasználásával azt találta, hogy amikor a kínai kormány a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosít földet, az a módosított 1930. évi vámtörvény 771(5)(D) szakasza szerinti pénzügyi hozzájárulásnak minősül. (57)

57

3.3.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik francia bekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (94) | Kínában nincs lehetőség a piaci alapú bérek rendszerének teljeskörű kialakulására, mivel a dolgozók és a munkáltatók szervezkedési joguk gyakorlásában akadályozva vannak. Kína a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) több alapvető fontosságú egyezményét nem erősítette meg, különös tekintettel az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyalást érintő egyezményekre. (58) A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a dolgozók jogainak védelmében. (59) A kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely egy adott közigazgatási terület helyi lakosainak teljeskörű szociális biztonsági és egyéb juttatásokhoz való hozzáférését korlátozza. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő dolgozók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő dolgozókhoz képest alacsonyabb bért kapnak. (60) Ezek a megállapítások azt mutatják, hogy Kínában torzulnak a bérköltségek. |
| --- | --- |

(94)

Kínában nincs lehetőség a piaci alapú bérek rendszerének teljeskörű kialakulására, mivel a dolgozók és a munkáltatók szervezkedési joguk gyakorlásában akadályozva vannak. Kína a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) több alapvető fontosságú egyezményét nem erősítette meg, különös tekintettel az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyalást érintő egyezményekre. (58) A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a dolgozók jogainak védelmében. (59) A kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely egy adott közigazgatási terület helyi lakosainak teljeskörű szociális biztonsági és egyéb juttatásokhoz való hozzáférését korlátozza. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő dolgozók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő dolgozókhoz képest alacsonyabb bért kapnak. (60) Ezek a megállapítások azt mutatják, hogy Kínában torzulnak a bérköltségek.

58

59

60

| (95) | A Bizottsághoz nem érkezett olyan bizonyíték, amely azt mutatná, hogy az alumíniumágazatot (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) ne érintené a fent leírt kínai munkajogi rendszer. Az alumíniumágazatra a bérköltségek torzult volta tehát közvetetten és közvetlenül egyaránt hatással van: közvetetten a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása kapcsán, közvetetten pedig a tőkéhez való hozzáférés, valamint a Kínában hasonló munkaügyi rendszerben működő vállalatoktól származó inputokhoz való hozzáférés kapcsán. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottsághoz nem érkezett olyan bizonyíték, amely azt mutatná, hogy az alumíniumágazatot (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) ne érintené a fent leírt kínai munkajogi rendszer. Az alumíniumágazatra a bérköltségek torzult volta tehát közvetetten és közvetlenül egyaránt hatással van: közvetetten a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása kapcsán, közvetetten pedig a tőkéhez való hozzáférés, valamint a Kínában hasonló munkaügyi rendszerben működő vállalatoktól származó inputokhoz való hozzáférés kapcsán.

3.3.1.9.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik francia bekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (96) | Kínában a vállalati szereplők tőkéhez való hozzáférése terén többféle torzulás is tapasztalható. |
| --- | --- |

(96)

Kínában a vállalati szereplők tőkéhez való hozzáférése terén többféle torzulás is tapasztalható.

| (97) | Először is, a kínai pénzügyi rendszerre jellemző az állami tulajdonban álló bankok erős piaci pozíciója, (61) ami azt jelenti, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés biztosítása során nem az adott projekt gazdasági életképességét veszik figyelembe, hanem más kritériumokkal dolgoznak. A nem pénzügyi területen működő állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nem csak a tulajdonlás révén, hanem a személyes kapcsolatok miatt is kapcsolódnak az államhoz (az állami tulajdonú nagy pénzügyi intézmények felsővezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (62) és – megint csak a nem pénzügyi területen működő állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen végrehajtják a kormány által kidolgozott közpolitikákat. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük. (63) Ezt a jelenséget erősítik további érvényben lévő szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (64) |
| --- | --- |

(97)

Először is, a kínai pénzügyi rendszerre jellemző az állami tulajdonban álló bankok erős piaci pozíciója, (61) ami azt jelenti, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés biztosítása során nem az adott projekt gazdasági életképességét veszik figyelembe, hanem más kritériumokkal dolgoznak. A nem pénzügyi területen működő állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nem csak a tulajdonlás révén, hanem a személyes kapcsolatok miatt is kapcsolódnak az államhoz (az állami tulajdonú nagy pénzügyi intézmények felsővezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (62) és – megint csak a nem pénzügyi területen működő állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen végrehajtják a kormány által kidolgozott közpolitikákat. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük. (63) Ezt a jelenséget erősítik további érvényben lévő szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (64)

61

62

63

64

| (98) | Annak elismerése mellett, hogy több jogi rendelkezés hivatkozik a szokásos banki eljárások és a prudenciális szabályok tiszteletben tartásának szükségességére, azaz többek között arra, hogy meg kell vizsgálni a hitelfelvevő hitelképességét, megemlítendő, hogy egyértelmű bizonyítékok (többek között a piacvédelmi vizsgálatok megállapításai) mutatnak arra, hogy ezek a rendelkezések csak másodlagos szerepet játszanak a különböző jogi eszközök alkalmazása során. |
| --- | --- |

(98)

Annak elismerése mellett, hogy több jogi rendelkezés hivatkozik a szokásos banki eljárások és a prudenciális szabályok tiszteletben tartásának szükségességére, azaz többek között arra, hogy meg kell vizsgálni a hitelfelvevő hitelképességét, megemlítendő, hogy egyértelmű bizonyítékok (többek között a piacvédelmi vizsgálatok megállapításai) mutatnak arra, hogy ezek a rendelkezések csak másodlagos szerepet játszanak a különböző jogi eszközök alkalmazása során.

| (99) | Emellett a kötvény- és hitelminősítések sok esetben különböző okok miatt torzulnak, többek között azért, mert a kockázatértékelést befolyásolja az, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és hogy milyen erősek a kormány által nyújtott esetleges implicit garanciák. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan megfelelnek az alacsonyabb nemzetközi minősítéseknek. |
| --- | --- |

(99)

Emellett a kötvény- és hitelminősítések sok esetben különböző okok miatt torzulnak, többek között azért, mert a kockázatértékelést befolyásolja az, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és hogy milyen erősek a kormány által nyújtott esetleges implicit garanciák. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan megfelelnek az alacsonyabb nemzetközi minősítéseknek.

| (100) | Ezt a jelenséget erősítik további érvényben lévő szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (65) Az alumíniumágazatban a szerkezetátalakítási iránymutatások a hitelnyújtást azon vállalatok részére engedélyezik, amelyek megfelelnek a vonatkozó állami iparpolitikáknak. (66) A tőkeallokáció terén eszközölt ilyen jellegű beavatkozások oda vezetnek, hogy a jó kapcsolatokkal rendelkező nagy magánvállalatok és a kulcsfontosságú ágazatokban működő vállalatok esetében a hitelnyújtás nem objektív szempontok alapján történik, ami azt mutatja, hogy a tőke hozzáférhetősége és költsége nem azonos az összes piaci szereplő számára. Bizonyítékok támasztják alá, hogy az állami tulajdonú vállalatok az alumíniumágazatban is különleges elbánásban részesülnek a bankok részéről a hitelek kamatlábai, mennyisége és feltételei kapcsán, ami versenyelőnyhöz juttatja az állami tulajdonú vállalatokat. (67) |
| --- | --- |

(100)

Ezt a jelenséget erősítik további érvényben lévő szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (65) Az alumíniumágazatban a szerkezetátalakítási iránymutatások a hitelnyújtást azon vállalatok részére engedélyezik, amelyek megfelelnek a vonatkozó állami iparpolitikáknak. (66) A tőkeallokáció terén eszközölt ilyen jellegű beavatkozások oda vezetnek, hogy a jó kapcsolatokkal rendelkező nagy magánvállalatok és a kulcsfontosságú ágazatokban működő vállalatok esetében a hitelnyújtás nem objektív szempontok alapján történik, ami azt mutatja, hogy a tőke hozzáférhetősége és költsége nem azonos az összes piaci szereplő számára. Bizonyítékok támasztják alá, hogy az állami tulajdonú vállalatok az alumíniumágazatban is különleges elbánásban részesülnek a bankok részéről a hitelek kamatlábai, mennyisége és feltételei kapcsán, ami versenyelőnyhöz juttatja az állami tulajdonú vállalatokat. (67)

65

66

67

| (101) | Másodszor, a beruházás növekedésének ösztönzése érdekében a hitelfelvételi költségeket mesterségesen alacsonyan tartották. Ennek következtében a tőkeberuházás még nagyobb méreteket öltött, miközben a beruházások megtérülése egyre alacsonyabb fokú. Ezt szemlélteti, hogy az állami szektorban a közelmúltban a jövedelmezőség hirtelen és nagymértékű csökkenése ellenére nőtt a vállalati tőkeáttétel mértéke, ami arra utal, hogy a bankrendszerben működő mechanizmusok nem állnak összhangban a szokásos kereskedelmi reakciókkal. |
| --- | --- |

(101)

Másodszor, a beruházás növekedésének ösztönzése érdekében a hitelfelvételi költségeket mesterségesen alacsonyan tartották. Ennek következtében a tőkeberuházás még nagyobb méreteket öltött, miközben a beruházások megtérülése egyre alacsonyabb fokú. Ezt szemlélteti, hogy az állami szektorban a közelmúltban a jövedelmezőség hirtelen és nagymértékű csökkenése ellenére nőtt a vállalati tőkeáttétel mértéke, ami arra utal, hogy a bankrendszerben működő mechanizmusok nem állnak összhangban a szokásos kereskedelmi reakciókkal.

| (102) | Ezzel kapcsolatban az OECD-tanulmány nem hivatalos bizonyítékokra hivatkozik, amelyek szerint egyes kínai alumíniumgyártók kedvezményes feltételek mellett jutottak finanszírozáshoz, úgy, hogy a finanszírozás költségei szemmel láthatólag nem állnak összefüggésben a vállalati tőkeáttétel adott szintjével. A tanulmány szerint az egyik állami tulajdonban álló alumíniumgyártó 2016-os kötvényprospektusában explicite kijelenti, hogy jelentős mértékű pénzügyi támogatást kap kínai fejlesztési bankoktól a referenciaérték alatti kamatlábak mellett. Egy másik állami tulajdonban álló gyártó 2017-es kötvényprospektusa szintén hivatkozik arra, hogy a vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai bankokkal, ideértve a fejlesztési bankokat is, amelyek alacsony költségű finanszírozási forrásokat tettek elérhetővé a vállalat számára. Az OECD-tanulmány ezzel kapcsolatban azt a következtetést vonja le, hogy bár számos oka lehet annak, hogy e cégek esetében alacsony a kamatláb, a kedvezőtlen pénzügyi mutatók és az alacsony kamatlábak közötti ellentét mégis azt mutathatja, hogy e hitelfelvevők esetében esetleg alulárazták a kockázatot. (68) |
| --- | --- |

(102)

Ezzel kapcsolatban az OECD-tanulmány nem hivatalos bizonyítékokra hivatkozik, amelyek szerint egyes kínai alumíniumgyártók kedvezményes feltételek mellett jutottak finanszírozáshoz, úgy, hogy a finanszírozás költségei szemmel láthatólag nem állnak összefüggésben a vállalati tőkeáttétel adott szintjével. A tanulmány szerint az egyik állami tulajdonban álló alumíniumgyártó 2016-os kötvényprospektusában explicite kijelenti, hogy jelentős mértékű pénzügyi támogatást kap kínai fejlesztési bankoktól a referenciaérték alatti kamatlábak mellett. Egy másik állami tulajdonban álló gyártó 2017-es kötvényprospektusa szintén hivatkozik arra, hogy a vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai bankokkal, ideértve a fejlesztési bankokat is, amelyek alacsony költségű finanszírozási forrásokat tettek elérhetővé a vállalat számára. Az OECD-tanulmány ezzel kapcsolatban azt a következtetést vonja le, hogy bár számos oka lehet annak, hogy e cégek esetében alacsony a kamatláb, a kedvezőtlen pénzügyi mutatók és az alacsony kamatlábak közötti ellentét mégis azt mutathatja, hogy e hitelfelvevők esetében esetleg alulárazták a kockázatot. (68)

68

| (103) | Harmadszor, bár a nominális kamatláb liberalizációjára 2015 októberében sor került, az árjelzések továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, hanem a kormány által kiváltott torzulásoknak vannak kitéve. A referenciaértéken vagy az alatt nyújtott hitelek aránya továbbra is az összes hitelezés 45 %-át teszi ki, és a célzott hitelek alkalmazása is szemmel láthatólag intenzívebbé vált, mivel ennek aránya 2015 óta a romló gazdasági körülmények ellenére is jelentős mértékben emelkedett. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazáshoz, majd ennek következtében a tőke túlzott használatához vezetnek. |
| --- | --- |

(103)

Harmadszor, bár a nominális kamatláb liberalizációjára 2015 októberében sor került, az árjelzések továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, hanem a kormány által kiváltott torzulásoknak vannak kitéve. A referenciaértéken vagy az alatt nyújtott hitelek aránya továbbra is az összes hitelezés 45 %-át teszi ki, és a célzott hitelek alkalmazása is szemmel láthatólag intenzívebbé vált, mivel ennek aránya 2015 óta a romló gazdasági körülmények ellenére is jelentős mértékben emelkedett. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazáshoz, majd ennek következtében a tőke túlzott használatához vezetnek.

| (104) | Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulástól mentes piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Ennek következtében az utóbbi években gyorsan nőtt a nem teljesítő hitelek száma. A kínai kormány a kockázatot jelentő adósság növekedésére reagálva a nem teljesítés elkerülése mellett döntött. Emiatt a behajthatatlan követelések problémáját az adósság megújításával kezelték (aminek következtében úgynevezett zombivállalatok jöttek létre) vagy a hitel – többek között összeolvadással vagy hitel-tőke konverzióval történő – átruházásával próbálták megoldani, ami nem feltétlenül szüntette meg az adóssággal kapcsolatos általános problémát vagy kezelte annak kiváltó okait. |
| --- | --- |

(104)

Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulástól mentes piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Ennek következtében az utóbbi években gyorsan nőtt a nem teljesítő hitelek száma. A kínai kormány a kockázatot jelentő adósság növekedésére reagálva a nem teljesítés elkerülése mellett döntött. Emiatt a behajthatatlan követelések problémáját az adósság megújításával kezelték (aminek következtében úgynevezett zombivállalatok jöttek létre) vagy a hitel – többek között összeolvadással vagy hitel-tőke konverzióval történő – átruházásával próbálták megoldani, ami nem feltétlenül szüntette meg az adóssággal kapcsolatos általános problémát vagy kezelte annak kiváltó okait.

| (105) | Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős rendszerszintű problémák és torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon. |
| --- | --- |

(105)

Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős rendszerszintű problémák és torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon.

| (106) | Nem került benyújtásra olyan bizonyíték, amely azt támasztotta volna alá, hogy az alumíniumágazatot (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) ne érintenék a pénzügyi rendszerben megfigyelhető, fent leírt kormányzati beavatkozások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerben megfigyelhető jelentős kormányzati beavatkozások oda vezetnek, hogy a piaci viszonyok minden szinten súlyos mértékben módosulnak. |
| --- | --- |

(106)

Nem került benyújtásra olyan bizonyíték, amely azt támasztotta volna alá, hogy az alumíniumágazatot (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) ne érintenék a pénzügyi rendszerben megfigyelhető, fent leírt kormányzati beavatkozások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerben megfigyelhető jelentős kormányzati beavatkozások oda vezetnek, hogy a piaci viszonyok minden szinten súlyos mértékben módosulnak.

3.3.1.10.   A leírt torzulások rendszerszintű jellege

| (107) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Jelentésben leírt torzulások nem korlátozódnak az általában vett alumíniumágazatra vagy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre. Épp ellenkezőleg, a rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a kínai rendszer 3.3.1.1–3.3.1.5. szakaszban és a Jelentés I. részében leírt sajátosságai az egész országra és valamennyi gazdasági ágazatra jellemzők. Ugyanez áll a termelési tényezőknek a 3.3.1.6– 3.3.1.8. szakaszban és a Jelentés II. részében szerelő leírására is. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Jelentésben leírt torzulások nem korlátozódnak az általában vett alumíniumágazatra vagy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre. Épp ellenkezőleg, a rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a kínai rendszer 3.3.1.1–3.3.1.5. szakaszban és a Jelentés I. részében leírt sajátosságai az egész országra és valamennyi gazdasági ágazatra jellemzők. Ugyanez áll a termelési tényezőknek a 3.3.1.6– 3.3.1.8. szakaszban és a Jelentés II. részében szerelő leírására is.

| (108) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához többféle inputra van szükség. A vizsgálati akta nem tartalmaz olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy ezen inputok beszerzése nem Kínában történik. Amikor a kínai alumíniumfólia-gyártók beszerzik ezeket az inputokat vagy azokkal kapcsolatban szerződnek, az általuk fizetett (és költségként feltüntetett) árak egyértelműen ki vannak téve a fent említett rendszerszintű torzulások hatásának. Például az inputok beszállítói a torzulások hatásainak kitett munkaerőt alkalmaznak; a Kínában működő beszállítók a pénzügyi szektor/tőkeallokáció kapcsán tapasztalható torzulások által érintett pénzt tudnak kölcsönözni; e beszállítókra a földhasználat költségeit torzító földhasználatijog-rendszer vonatkozik; és mindenekelőtt olyan tervezési rendszer vonatkozik rájuk, amely a kormányzás és az ágazatok minden szintjén érvényesül, így a gyártási folyamatra közvetlen és közvetett hatással van. |
| --- | --- |

(108)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához többféle inputra van szükség. A vizsgálati akta nem tartalmaz olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy ezen inputok beszerzése nem Kínában történik. Amikor a kínai alumíniumfólia-gyártók beszerzik ezeket az inputokat vagy azokkal kapcsolatban szerződnek, az általuk fizetett (és költségként feltüntetett) árak egyértelműen ki vannak téve a fent említett rendszerszintű torzulások hatásának. Például az inputok beszállítói a torzulások hatásainak kitett munkaerőt alkalmaznak; a Kínában működő beszállítók a pénzügyi szektor/tőkeallokáció kapcsán tapasztalható torzulások által érintett pénzt tudnak kölcsönözni; e beszállítókra a földhasználat költségeit torzító földhasználatijog-rendszer vonatkozik; és mindenekelőtt olyan tervezési rendszer vonatkozik rájuk, amely a kormányzás és az ágazatok minden szintjén érvényesül, így a gyártási folyamatra közvetlen és közvetett hatással van.

| (109) | Emiatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék kapcsán nem csak a belföldi értékesítési árak nem használhatók, hanem egyúttal minden inputköltséget (ideértve a nyersanyagok, az energia, a földhasználat, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) is befolyásolják az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdése szerinti jelentős torzulások, mivel az árképzést jelentős mértékű kormányzati beavatkozás befolyásolja (ahogy azt a Jelentés I. és II. része leírja). A tőkeallokáció, a földhasználat, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok kapcsán leírt kormányzati beavatkozások egész Kínában megfigyelhetők. Ez azt jelenti, hogy például egy olyan input, amelyet Kínában állítottak elő több termelési tényező kombinálásával, nagy valószínűséggel ki van téve az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése szerinti jelentős torzulásoknak. A Bizottság nem kapott olyan bizonyítékot, amely e megállapítást kétségbe vonta volna, illetve nem talált olyan bizonyítékot, amely ennek ellenkezőjére utalt volna. Ugyanez érvényes az input inputjára, és így tovább. A jelen vizsgálat során a kínai kormány és az exportáló gyártók nem nyújtottak be az ennek ellenkezőjére utaló bizonyítékot vagy érvet. |
| --- | --- |

(109)

Emiatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék kapcsán nem csak a belföldi értékesítési árak nem használhatók, hanem egyúttal minden inputköltséget (ideértve a nyersanyagok, az energia, a földhasználat, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) is befolyásolják az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdése szerinti jelentős torzulások, mivel az árképzést jelentős mértékű kormányzati beavatkozás befolyásolja (ahogy azt a Jelentés I. és II. része leírja). A tőkeallokáció, a földhasználat, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok kapcsán leírt kormányzati beavatkozások egész Kínában megfigyelhetők. Ez azt jelenti, hogy például egy olyan input, amelyet Kínában állítottak elő több termelési tényező kombinálásával, nagy valószínűséggel ki van téve az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése szerinti jelentős torzulásoknak. A Bizottság nem kapott olyan bizonyítékot, amely e megállapítást kétségbe vonta volna, illetve nem talált olyan bizonyítékot, amely ennek ellenkezőjére utalt volna. Ugyanez érvényes az input inputjára, és így tovább. A jelen vizsgálat során a kínai kormány és az exportáló gyártók nem nyújtottak be az ennek ellenkezőjére utaló bizonyítékot vagy érvet.

3.3.1.11.   Következtetés

| (110) | A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett elemzés, amely az általában vett gazdaságban és az alumíniumágazatban (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) megfigyelhető kínai beavatkozással kapcsolatos valamennyi rendelkezésre álló bizonyíték vizsgálatát magában foglalja, kimutatta, hogy az árak vagy költségek (ideértve a nyersanyagok, az energia és a munkaerő költségeit) nem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, mivel az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős kormányzati beavatkozásnak vannak kitéve. Ezen az alapon (valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiánya mellett) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelen esetben nem helyénvaló a belföldi árak felhasználása a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(110)

A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett elemzés, amely az általában vett gazdaságban és az alumíniumágazatban (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) megfigyelhető kínai beavatkozással kapcsolatos valamennyi rendelkezésre álló bizonyíték vizsgálatát magában foglalja, kimutatta, hogy az árak vagy költségek (ideértve a nyersanyagok, az energia és a munkaerő költségeit) nem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, mivel az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős kormányzati beavatkozásnak vannak kitéve. Ezen az alapon (valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiánya mellett) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelen esetben nem helyénvaló a belföldi árak felhasználása a rendes érték meghatározásához.

| (111) | Ezért a Bizottság a rendes értéket kizárólag a torzulástól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző termelési és értékesítési költségek alapján képezte, vagyis jelen esetben a megfelelő reprezentatív országra jellemző megfelelő előállítási és értékesítési költségek alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint, ahogy azt a következő szakasz kifejti. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a mintavételi űrlapok benyújtása után egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, és nem nyújtottak be olyan kijelentést, amely szerint bizonyos belföldi költségek az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának harmadik francia bekezdése szerinti torzulástól mentesek lennének. |
| --- | --- |

(111)

Ezért a Bizottság a rendes értéket kizárólag a torzulástól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző termelési és értékesítési költségek alapján képezte, vagyis jelen esetben a megfelelő reprezentatív országra jellemző megfelelő előállítási és értékesítési költségek alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint, ahogy azt a következő szakasz kifejti. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a mintavételi űrlapok benyújtása után egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, és nem nyújtottak be olyan kijelentést, amely szerint bizonyos belföldi költségek az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának harmadik francia bekezdése szerinti torzulástól mentesek lennének.

3.3.2.   Reprezentatív ország

3.3.2.1.   Általános megjegyzések

| (112) | Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdése szerint a rendes érték képzése egy megfelelő reprezentatív országra jellemző termelési és értékesítési költségek alapján történt. |
| --- | --- |

(112)

Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdése szerint a rendes érték képzése egy megfelelő reprezentatív országra jellemző termelési és értékesítési költségek alapján történt.

| (113) | A reprezentatív ország kiválasztása az alábbi kritériumok szerint történt:






  — | a gazdasági fejlettség Kínáéhoz hasonló szintje. Erre a célra a Bizottság olyan országokat választott ki, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonlít Kínáéhoz, |
| --- | --- | --- |

(113)

A reprezentatív ország kiválasztása az alábbi kritériumok szerint történt:

—

a gazdasági fejlettség Kínáéhoz hasonló szintje. Erre a célra a Bizottság olyan országokat választott ki, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonlít Kínáéhoz,

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása az adott országban, (69) |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása az adott országban, (69)

69

| — | a releváns nyilvános adatok elérhetősége az adott országban, |
| --- | --- |

—

a releváns nyilvános adatok elérhetősége az adott országban,

| — | ha több potenciális reprezentatív ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

ha több potenciális reprezentatív ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (114) | Ahogy a (28)–(29) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság a 2018. április 19-i feljegyzésében tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy csak Törökországot azonosította lehetséges reprezentatív országként, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy nyújtsák be észrevételeiket és javasoljanak más országokat. Ezzel kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(114)

Ahogy a (28)–(29) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság a 2018. április 19-i feljegyzésében tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy csak Törökországot azonosította lehetséges reprezentatív országként, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy nyújtsák be észrevételeiket és javasoljanak más országokat. Ezzel kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

| (115) | Ahogy a (30)–(31) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság 2018. október 3-i feljegyzésében megerősítette szándékát, hogy Törökországot kívánja potenciális reprezentatív országnak tekinteni, és észrevételeket kért. Ezzel kapcsolatban sem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(115)

Ahogy a (30)–(31) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság 2018. október 3-i feljegyzésében megerősítette szándékát, hogy Törökországot kívánja potenciális reprezentatív országnak tekinteni, és észrevételeket kért. Ezzel kapcsolatban sem érkezett észrevétel.

3.3.2.2.   A gazdasági fejlettség Kínáéhoz hasonló szintje

| (116) | Törökországot a Világbank a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országnak tekinti, azaz a bruttó nemzeti jövedelem (a továbbiakban: GNI) alapján Kínához hasonlóan a közepes jövedelmű országok felső sávjába sorolja. (70) |
| --- | --- |

(116)

Törökországot a Világbank a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országnak tekinti, azaz a bruttó nemzeti jövedelem (a továbbiakban: GNI) alapján Kínához hasonlóan a közepes jövedelmű országok felső sávjába sorolja. (70)

70

3.3.2.3.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása a reprezentatív országban

| (117) | A Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében jelezte, hogy azonosította a felülvizsgálat tárgyát képező termék egy törökországi gyártóját, a Sedat Tahir A.Ș. vállalatot. Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy nyújtsák be észrevételeiket, és javasoljanak az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdésében felsorolt kritériumokat teljesítő egyéb reprezentatív országokban működő egyéb gyártókat. Nem érkezett észrevétel a reprezentatív ország megfelelőségével kapcsolatosan, illetve nem érkezett javaslat, amely Törökországon kívüli reprezentatív országot jelölt volna meg. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében jelezte, hogy azonosította a felülvizsgálat tárgyát képező termék egy törökországi gyártóját, a Sedat Tahir A.Ș. vállalatot. Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy nyújtsák be észrevételeiket, és javasoljanak az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdésében felsorolt kritériumokat teljesítő egyéb reprezentatív országokban működő egyéb gyártókat. Nem érkezett észrevétel a reprezentatív ország megfelelőségével kapcsolatosan, illetve nem érkezett javaslat, amely Törökországon kívüli reprezentatív országot jelölt volna meg.

3.3.2.4.   A releváns nyilvános adatok elérhetősége a reprezentatív országban

| (118) | A Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében jelezte, hogy a fő input nyersanyag (vagyis a 10 kg-ot meghaladó tömegű óriástekercsben kiszerelt alumíniumfólia) és a felülvizsgálat tárgyát képező termék (vagyis a legfeljebb 10 kg tömegű könnyű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia) ugyanazon HR-kódok (a 7607 11 és a 7607 19) alá tartozik. Az inputanyagok helyes azonosítása érdekében a rendes érték megfelelő kiszámítása szempontjából csak azok az országok tekinthetők megfelelő reprezentatív országnak, amelyek a fő inputanyagot megkülönböztetik a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől. Ebben a szakaszban mérlegelésre került, hogy csak Törökországban sorolják a fő inputanyagot a felülvizsgálat tárgyát képező termékétől eltérő kód alá, és csak itt érhetők el teljeskörű nyilvános adatok. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében jelezte, hogy a fő input nyersanyag (vagyis a 10 kg-ot meghaladó tömegű óriástekercsben kiszerelt alumíniumfólia) és a felülvizsgálat tárgyát képező termék (vagyis a legfeljebb 10 kg tömegű könnyű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia) ugyanazon HR-kódok (a 7607 11 és a 7607 19) alá tartozik. Az inputanyagok helyes azonosítása érdekében a rendes érték megfelelő kiszámítása szempontjából csak azok az országok tekinthetők megfelelő reprezentatív országnak, amelyek a fő inputanyagot megkülönböztetik a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől. Ebben a szakaszban mérlegelésre került, hogy csak Törökországban sorolják a fő inputanyagot a felülvizsgálat tárgyát képező termékétől eltérő kód alá, és csak itt érhetők el teljeskörű nyilvános adatok.

| (119) | Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy nyújtsák be észrevételeiket Törökország megfelelőségével kapcsolatban többek között a fenti kritériumok szerint. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(119)

Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy nyújtsák be észrevételeiket Törökország megfelelőségével kapcsolatban többek között a fenti kritériumok szerint. Észrevétel nem érkezett.

a)   A termelési tényezőkre vonatkozó adatok

| (120) | Törökország vonatkozásában a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt főbb nyersanyagokhoz kapcsolódó behozatali adatok könnyen elérhetők voltak a Globális Kereskedelmi Atlaszban, míg az egyéb fontosabb termelési tényezőkkel kapcsolatos adatok (például a munkaerőköltség és a villamosenergia-költségek) könnyen beszerezhetők a török statisztikai intézet weboldaláról. |
| --- | --- |

(120)

Törökország vonatkozásában a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt főbb nyersanyagokhoz kapcsolódó behozatali adatok könnyen elérhetők voltak a Globális Kereskedelmi Atlaszban, míg az egyéb fontosabb termelési tényezőkkel kapcsolatos adatok (például a munkaerőköltség és a villamosenergia-költségek) könnyen beszerezhetők a török statisztikai intézet weboldaláról.

b)   Pénzügyi adatok (általános gyártási költségek, SGA-költségek és nyereség)

| (121) | A vizsgálat során fény derült arra, hogy a 2017-es évre a Sedat Tahir A.Ș. török gyártó pénzügyi adatai nyilvánosan hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(121)

A vizsgálat során fény derült arra, hogy a 2017-es évre a Sedat Tahir A.Ș. török gyártó pénzügyi adatai nyilvánosan hozzáférhetők.

3.3.2.5.   Következtetés

| (122) | Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdése szerint a cél, hogy a potenciális reprezentatív országban megtalálható legyen azoknak a vonatkozó torzulástól mentes termelési tényezőknek mindegyike (vagy a lehető legtöbbje), amelyeket az együttműködő kínai gyártók használnak, valamint az általános gyártási költségek, SGA-költségek és nyereség torzulástól mentes összegeinek mindegyike (vagy lehető legtöbbje). |
| --- | --- |

(122)

Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdése szerint a cél, hogy a potenciális reprezentatív országban megtalálható legyen azoknak a vonatkozó torzulástól mentes termelési tényezőknek mindegyike (vagy a lehető legtöbbje), amelyeket az együttműködő kínai gyártók használnak, valamint az általános gyártási költségek, SGA-költségek és nyereség torzulástól mentes összegeinek mindegyike (vagy lehető legtöbbje).

| (123) | A fenti elemzés szerint Törökország megfelelt az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdésében előírt minden olyan kritériumnak, amely ahhoz szükséges, hogy megfelelő reprezentatív országnak lehessen tekinteni. Ezen belül Törökországban folyik a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése, és minden termelési tényező, az általános gyártási költségek, az SGA-költségek és a nyereség kapcsán teljeskörű adatok érhetők el. |
| --- | --- |

(123)

A fenti elemzés szerint Törökország megfelelt az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának első francia bekezdésében előírt minden olyan kritériumnak, amely ahhoz szükséges, hogy megfelelő reprezentatív országnak lehessen tekinteni. Ezen belül Törökországban folyik a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése, és minden termelési tényező, az általános gyártási költségek, az SGA-költségek és a nyereség kapcsán teljeskörű adatok érhetők el.

| (124) | Miután megállapításra került, hogy Törökország a jelen ügyben megfelelő reprezentatív ország, nem volt szükség a törökországi szociális védelem és környezetvédelem szintjének további elemzésére. |
| --- | --- |

(124)

Miután megállapításra került, hogy Törökország a jelen ügyben megfelelő reprezentatív ország, nem volt szükség a törökországi szociális védelem és környezetvédelem szintjének további elemzésére.

3.3.3.   Általános gyártási költségek, SGA-költségek és nyereség

| (125) | Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának negyedik bekezdése szerint „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(125)

Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának negyedik bekezdése szerint „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

| (126) | Ahogy azt a (28)–(31) preambulumbekezdés is említi, a Bizottság emellett azt is jelezte, hogy azonosított egy gyártót (a Sedat Tahir A.S. vállalatot), amelynek pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők voltak és amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a leendő reprezentatív országban gyártotta. Jelezte továbbá azt is, hogy a rendes érték képzése céljából az SGA és a nyereség százalékos értékének megállapításához a Sedat Tahir A.Ș. 2017. évi eredménykimutatását kívánja használni. A meghatározott tíznapos határidőn belül nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(126)

Ahogy azt a (28)–(31) preambulumbekezdés is említi, a Bizottság emellett azt is jelezte, hogy azonosított egy gyártót (a Sedat Tahir A.S. vállalatot), amelynek pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők voltak és amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a leendő reprezentatív országban gyártotta. Jelezte továbbá azt is, hogy a rendes érték képzése céljából az SGA és a nyereség százalékos értékének megállapításához a Sedat Tahir A.Ș. 2017. évi eredménykimutatását kívánja használni. A meghatározott tíznapos határidőn belül nem érkeztek észrevételek.

| (127) | A Sedat Tahir A.Ș. elérhető eredménykimutatása nem azonosította külön az általános gyártási költségeket, ezért a Bizottság úgy ítélte, hogy azokat az értékesített áruk költsége vagy előállítási költség részének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(127)

A Sedat Tahir A.Ș. elérhető eredménykimutatása nem azonosította külön az általános gyártási költségeket, ezért a Bizottság úgy ítélte, hogy azokat az értékesített áruk költsége vagy előállítási költség részének kell tekinteni.

| (128) | A Bizottság ezután a Sedat Tahir A.Ș. 2017. évi eredménykimutatásának adatait használta az előállítási költségek SGA-költségeinek és a nyereség százalékos értékének megállapításához, amelyeket a képzett rendes érték megállapítása céljából a számtanilag képzett előállítási költségre alkalmazott. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság ezután a Sedat Tahir A.Ș. 2017. évi eredménykimutatásának adatait használta az előállítási költségek SGA-költségeinek és a nyereség százalékos értékének megállapításához, amelyeket a képzett rendes érték megállapítása céljából a számtanilag képzett előállítási költségre alkalmazott.

3.3.4.   A torzulástól mentes költségek megállapításához használt források

| (129) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(129)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és „a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

| (130) | A Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében kijelentette, hogy a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) adatbázisát kívánja felhasználni az alábbi 1. táblázatban azonosított első öt inputnyersanyag torzulástól mentes költségeinek megállapításához. A Bizottság emellett azt is kijelentette, hogy a török statisztikai intézet adatait kívánja a munkaerőköltség és a villamosenergia-kiadások forrásaként felhasználni. Kijelentette továbbá, hogy az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség észszerű összegének megállapításához az Orbis adatbázist használja majd a nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi kimutatások forrásaként. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében kijelentette, hogy a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) adatbázisát kívánja felhasználni az alábbi 1. táblázatban azonosított első öt inputnyersanyag torzulástól mentes költségeinek megállapításához. A Bizottság emellett azt is kijelentette, hogy a török statisztikai intézet adatait kívánja a munkaerőköltség és a villamosenergia-kiadások forrásaként felhasználni. Kijelentette továbbá, hogy az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség észszerű összegének megállapításához az Orbis adatbázist használja majd a nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi kimutatások forrásaként.

3.3.4.1.   A termelési tényezők

| (131) | Ahogy a (28) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében összeállította a termelési tényezők és azon török források kezdeti jegyzékét, amelyeket az összes termelési tényező – például a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt anyagok, energia és munkaerő – esetében kívánt használni. |
| --- | --- |

(131)

Ahogy a (28) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság 2018. április 19-i feljegyzésében összeállította a termelési tényezők és azon török források kezdeti jegyzékét, amelyeket az összes termelési tényező – például a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt anyagok, energia és munkaerő – esetében kívánt használni.

| (132) | Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság a termelési költség megállapításához a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt különböző termelési tényezők fogyasztási mennyiségét megszerezte az egyik nagy uniós gyártótól, majd a (130)–(144) preambulumbekezdésben hivatkozott különböző forrásokból beszerzett török egységköltségekre alkalmazta azokat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt különböző termelési tényezők kapcsán. Az eredeti vizsgálat nyomán rendelkezésre álló információk alapján a kínai exportáló gyártók gyártási folyamata és a felhasznált anyagok szemmel láthatólag azonosak a szóban forgó uniós gyártók által leírt folyamattal. |
| --- | --- |

(132)

Tekintettel az exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság a termelési költség megállapításához a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt különböző termelési tényezők fogyasztási mennyiségét megszerezte az egyik nagy uniós gyártótól, majd a (130)–(144) preambulumbekezdésben hivatkozott különböző forrásokból beszerzett török egységköltségekre alkalmazta azokat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt különböző termelési tényezők kapcsán. Az eredeti vizsgálat nyomán rendelkezésre álló információk alapján a kínai exportáló gyártók gyártási folyamata és a felhasznált anyagok szemmel láthatólag azonosak a szóban forgó uniós gyártók által leírt folyamattal.

| (133) | Az érdekelt felek által benyújtott információk összességének, valamint az egyik kérelmező telephelyén tett ellenőrző látogatás eredményeinek fényében az alábbi termelési tényezők, HR-kódok és adott esetben 12 számjegyű török vámtarifakódok kerültek azonosításra.

  1. táblázat








  TERMELÉSI TÉNYEZŐ | Vámtarifakód | Behozatali egységérték |
| --- | --- | --- | --- |
| Alumíniumfólia alátét nélkül, hengerelve, de tovább nem megmunkálva (óriástekercs) | 7607 11 19 00 11
  7607 11 19 00 12 | 3,83 EUR/kg |
| Egy tekercshez használt színes doboz/kartondoboz | 4819 20 | 3,20 EUR/kg |
| Papírhüvely | 4822 90 | 1,25 EUR/kg |
| 24 tekercs csomagolására alkalmas külső tok | 4819 20 | 3,20 EUR/kg |
| Munkaerőköltség (közvetett és közvetlen munkaerőköltség)
  Bérek a gyártó gazdasági ágazatban | [tárgytalan] | 8,15 EUR/óra/alkalmazott |
| Villamos energia | [tárgytalan] | 0,06 EUR/kWh |

(133)

Az érdekelt felek által benyújtott információk összességének, valamint az egyik kérelmező telephelyén tett ellenőrző látogatás eredményeinek fényében az alábbi termelési tényezők, HR-kódok és adott esetben 12 számjegyű török vámtarifakódok kerültek azonosításra.

1. táblázat

1. táblázat

TERMELÉSI TÉNYEZŐ

Vámtarifakód

Behozatali egységérték

Alumíniumfólia alátét nélkül, hengerelve, de tovább nem megmunkálva (óriástekercs)

7607 11 19 00 11

7607 11 19 00 12

3,83 EUR/kg

Egy tekercshez használt színes doboz/kartondoboz

4819 20

3,20 EUR/kg

Papírhüvely

4822 90

1,25 EUR/kg

24 tekercs csomagolására alkalmas külső tok

4819 20

3,20 EUR/kg

Munkaerőköltség (közvetett és közvetlen munkaerőköltség)

Bérek a gyártó gazdasági ágazatban

[tárgytalan]

8,15 EUR/óra/alkalmazott

Villamos energia

[tárgytalan]

0,06 EUR/kWh

3.3.4.2.   Anyagok

| (134) | Az alumíniumfólia kapcsán a kérelmezők jelezték, hogy az általában felhasznált nyersanyag a 7607 11 HR-kód alá tartozó alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált alumíniumfólia. Ezt megerősítette a négy kínai gyártó közül az a kettő, amely válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletére. Az egyik kérelmező továbbá azt az információt adta, hogy az óriástekercsek 12 számjegyű török vámtarifakódja 7607 11 19 00 11 és 7607 11 19 00 12. A kínai gyártóktól érkező további információk és a többi érdekelt féltől érkező észrevételek hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy a rendes érték képzéséhez az említett 12 számjegyű vámtarifakódokat használja fel. |
| --- | --- |

(134)

Az alumíniumfólia kapcsán a kérelmezők jelezték, hogy az általában felhasznált nyersanyag a 7607 11 HR-kód alá tartozó alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált alumíniumfólia. Ezt megerősítette a négy kínai gyártó közül az a kettő, amely válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletére. Az egyik kérelmező továbbá azt az információt adta, hogy az óriástekercsek 12 számjegyű török vámtarifakódja 7607 11 19 00 11 és 7607 11 19 00 12. A kínai gyártóktól érkező további információk és a többi érdekelt féltől érkező észrevételek hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy a rendes érték képzéséhez az említett 12 számjegyű vámtarifakódokat használja fel.

| (135) | A kérelmezők jelezték, hogy az egy tekercshez használt színes doboz/kartondoboz HR-kódja 4819 10, míg az egyik kínai gyártó szerint a HR-kód 4819 20. A 4819 10 HR-kód a „doboz ... hullámpapírból vagy -kartonból” elnevezésű terméket, míg a 4819 20 kód a „...doboz ..., a hullámpapírból vagy -kartonból készültek kivételével” elnevezésű terméket jelöli. Mivel a szóban forgó ládák nem hullámpapírból vagy -kartonból készülnek, a Bizottság úgy határozott, hogy a 4819 20 HR-kódot vizsgálja meg. A Bizottság az adott HR-kódon belül részletesen megvizsgálta a török nómenklatúrát, de pontosabb megfelelő termékmegnevezést nem azonosított. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a rendes érték képzése keretében az említett hat számjegyű HR-kódot használja fel e termelésiköltség-elem költségének meghatározásához. |
| --- | --- |

(135)

A kérelmezők jelezték, hogy az egy tekercshez használt színes doboz/kartondoboz HR-kódja 4819 10, míg az egyik kínai gyártó szerint a HR-kód 4819 20. A 4819 10 HR-kód a „doboz ... hullámpapírból vagy -kartonból” elnevezésű terméket, míg a 4819 20 kód a „...doboz ..., a hullámpapírból vagy -kartonból készültek kivételével” elnevezésű terméket jelöli. Mivel a szóban forgó ládák nem hullámpapírból vagy -kartonból készülnek, a Bizottság úgy határozott, hogy a 4819 20 HR-kódot vizsgálja meg. A Bizottság az adott HR-kódon belül részletesen megvizsgálta a török nómenklatúrát, de pontosabb megfelelő termékmegnevezést nem azonosított. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a rendes érték képzése keretében az említett hat számjegyű HR-kódot használja fel e termelésiköltség-elem költségének meghatározásához.

| (136) | A papírhüvely kapcsán a kérelmezők ugyanazt a HR-kódot (4819 10) adták meg, mint a színes doboz/kartondoboz esetében. A termékmegnevezést áttekintve a Bizottság megállapította, hogy a terméket a 4822 90 HR-kód alá, „más kartoncséveként” kell besorolni. A Bizottság az adott HR-kódon belül részletesen megvizsgálta a török nómenklatúrát, de pontosabb megfelelő termékmegnevezést nem azonosított. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a rendes érték képzése keretében a hat számjegyű 4822 90 HR-kódot használja fel e termelésiköltség-elem költségének meghatározásához. |
| --- | --- |

(136)

A papírhüvely kapcsán a kérelmezők ugyanazt a HR-kódot (4819 10) adták meg, mint a színes doboz/kartondoboz esetében. A termékmegnevezést áttekintve a Bizottság megállapította, hogy a terméket a 4822 90 HR-kód alá, „más kartoncséveként” kell besorolni. A Bizottság az adott HR-kódon belül részletesen megvizsgálta a török nómenklatúrát, de pontosabb megfelelő termékmegnevezést nem azonosított. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a rendes érték képzése keretében a hat számjegyű 4822 90 HR-kódot használja fel e termelésiköltség-elem költségének meghatározásához.

| (137) | Az egyik kérelmező azt a tájékoztatást adta, hogy termelési tényezőnek kell tekinteni a 24 alumíniumfólia-tekercs csomagolására használt külső tokot is. A termékmegnevezést áttekintve a Bizottság megállapította, hogy a terméket szintén a 4819 20 HR-kód alá kell besorolni. A Bizottság az adott HR-kódon belül részletesen megvizsgálta a török nómenklatúrát, de pontosabb megfelelő termékmegnevezést nem azonosított. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a rendes érték képzése keretében a hat számjegyű 4819 20 HR-kódot használja fel e termelésiköltség-elem költségének meghatározásához. |
| --- | --- |

(137)

Az egyik kérelmező azt a tájékoztatást adta, hogy termelési tényezőnek kell tekinteni a 24 alumíniumfólia-tekercs csomagolására használt külső tokot is. A termékmegnevezést áttekintve a Bizottság megállapította, hogy a terméket szintén a 4819 20 HR-kód alá kell besorolni. A Bizottság az adott HR-kódon belül részletesen megvizsgálta a török nómenklatúrát, de pontosabb megfelelő termékmegnevezést nem azonosított. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a rendes érték képzése keretében a hat számjegyű 4819 20 HR-kódot használja fel e termelésiköltség-elem költségének meghatározásához.

| (138) | Az alumíniumfólia esetében a Bizottság a 7607 11 19 00 11 és a 7607 11 19 00 12 török vámtarifakódra kiszámította a 2017-ben a Kínán kívül a világ többi országából Törökországba érkezett behozatal euróban megadott behozatali értékét és kilogrammban megadott mennyiségét. E számadatok alapján a Bizottság ezután EUR/kg-ban kiszámította az alumíniumfólia-óriástekercsek súlyozott átlagos behozatali értékét, amelyet később a termelési költségen belül az érintett nyersanyag költségeként kívánt felhasználni. |
| --- | --- |

(138)

Az alumíniumfólia esetében a Bizottság a 7607 11 19 00 11 és a 7607 11 19 00 12 török vámtarifakódra kiszámította a 2017-ben a Kínán kívül a világ többi országából Törökországba érkezett behozatal euróban megadott behozatali értékét és kilogrammban megadott mennyiségét. E számadatok alapján a Bizottság ezután EUR/kg-ban kiszámította az alumíniumfólia-óriástekercsek súlyozott átlagos behozatali értékét, amelyet később a termelési költségen belül az érintett nyersanyag költségeként kívánt felhasználni.

| (139) | A színes doboz/kartondoboz és a külső tok esetében a Bizottság a 4819 20 HR-kódra kiszámította a 2017-ben a Kínán kívül a világ többi országából Törökországba érkezett behozatal euróban megadott behozatali értékét és kilogrammban megadott mennyiségét. E számadatok alapján a Bizottság ezután EUR/kg-ban kiszámította a színes dobozok/kartondobozok és a külső tokok súlyozott átlagos behozatali értékét, amelyet később a termelési költségen belül az érintett nyersanyagok költségeként kívánt felhasználni. |
| --- | --- |

(139)

A színes doboz/kartondoboz és a külső tok esetében a Bizottság a 4819 20 HR-kódra kiszámította a 2017-ben a Kínán kívül a világ többi országából Törökországba érkezett behozatal euróban megadott behozatali értékét és kilogrammban megadott mennyiségét. E számadatok alapján a Bizottság ezután EUR/kg-ban kiszámította a színes dobozok/kartondobozok és a külső tokok súlyozott átlagos behozatali értékét, amelyet később a termelési költségen belül az érintett nyersanyagok költségeként kívánt felhasználni.

| (140) | A papírhüvely esetében Bizottság a 4822 90 HR-kódra kiszámította a 2017-ben a Kínán kívül a világ többi országából Törökországba érkezett behozatal euróban megadott értékét és kilogrammban megadott mennyiségét. E számadatok alapján a Bizottság ezután EUR/kg-ban kiszámította a papírhüvelyek súlyozott átlagos behozatali értékét, amelyet később a termelési költségeken belül az érintett nyersanyag költségeként kívánt felhasználni. |
| --- | --- |

(140)

A papírhüvely esetében Bizottság a 4822 90 HR-kódra kiszámította a 2017-ben a Kínán kívül a világ többi országából Törökországba érkezett behozatal euróban megadott értékét és kilogrammban megadott mennyiségét. E számadatok alapján a Bizottság ezután EUR/kg-ban kiszámította a papírhüvelyek súlyozott átlagos behozatali értékét, amelyet később a termelési költségeken belül az érintett nyersanyag költségeként kívánt felhasználni.

| (141) | Az alumíniumfólia-törmelék kapcsán megjegyzendő, hogy az egyik kérelmező szerint a hulladék mennyisége nullának tekinthető, és ezért a törmelék előállításának képzett költségéhez nem szükséges értéket rendelni. Észrevételek hiányában a Bizottság úgy határozott, hogy ezt a megközelítést alkalmazza. |
| --- | --- |

(141)

Az alumíniumfólia-törmelék kapcsán megjegyzendő, hogy az egyik kérelmező szerint a hulladék mennyisége nullának tekinthető, és ezért a törmelék előállításának képzett költségéhez nem szükséges értéket rendelni. Észrevételek hiányában a Bizottság úgy határozott, hogy ezt a megközelítést alkalmazza.

| (142) | A nyersanyagok exportáló gyártók felé a nyersanyagok gyártelepre történő kiszállítása után érvényesített, torzulástól mentes árának megállapítása érdekében a Bizottság mérlegelte, hogy helyénvaló-e a reprezentatív ország (Törökország) importvámját és az anyagok belföldi fuvarozásának költségeit hozzáadni az importárhoz. A Bizottság megállapította, hogy Törökország a fő nyersanyag (óriástekercsben kiszerelt alumíniumfólia) behozatalára importvámot csak Kína esetében alkalmazott, ahonnan a legtöbb behozatal érkezett. Mivel egyetlen kínai gyártó sem működött együtt, az anyagok belföldi fuvarozása kapcsán nem áll rendelkezésre könnyen elérhető információ. Azonban – ahogy azt a (153) preambulumbekezdés is leírja – már az ilyen importvámokhoz és fuvarozási költségekhez nem igazított rendes érték is az exportértékesítés igen intenzív dömpingjét mutatja. Emiatt az anyagok belföldi fuvarozási költségeinek és az importvámoknak a vizsgálata (amelynek következtében a rendes értéket felfelé kellett volna igazítani ezekhez a költségekhez) csak a rendes érték – és ezáltal a dömpingkülönbözet – növekedéséhez vezetett volna. A fentiekre tekintettel a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy a jelen esetben az importvámhoz és a belföldi fuvarozási költségekhez igazítsa a nyersanyagok árait. |
| --- | --- |

(142)

A nyersanyagok exportáló gyártók felé a nyersanyagok gyártelepre történő kiszállítása után érvényesített, torzulástól mentes árának megállapítása érdekében a Bizottság mérlegelte, hogy helyénvaló-e a reprezentatív ország (Törökország) importvámját és az anyagok belföldi fuvarozásának költségeit hozzáadni az importárhoz. A Bizottság megállapította, hogy Törökország a fő nyersanyag (óriástekercsben kiszerelt alumíniumfólia) behozatalára importvámot csak Kína esetében alkalmazott, ahonnan a legtöbb behozatal érkezett. Mivel egyetlen kínai gyártó sem működött együtt, az anyagok belföldi fuvarozása kapcsán nem áll rendelkezésre könnyen elérhető információ. Azonban – ahogy azt a (153) preambulumbekezdés is leírja – már az ilyen importvámokhoz és fuvarozási költségekhez nem igazított rendes érték is az exportértékesítés igen intenzív dömpingjét mutatja. Emiatt az anyagok belföldi fuvarozási költségeinek és az importvámoknak a vizsgálata (amelynek következtében a rendes értéket felfelé kellett volna igazítani ezekhez a költségekhez) csak a rendes érték – és ezáltal a dömpingkülönbözet – növekedéséhez vezetett volna. A fentiekre tekintettel a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy a jelen esetben az importvámhoz és a belföldi fuvarozási költségekhez igazítsa a nyersanyagok árait.

3.3.4.3.   Munkaerő

| (143) | A munkaerőköltségek kapcsán a Bizottság 2018. október 3-i feljegyzésében jelezte, hogy a török statisztikai intézet által közzétett adatokat kívánja használni. Ezen belül a Bizottság jelezte, hogy a feldolgozóipar 2016. évi munkaórára vetített munkaerőköltségét kívánja felhasználni a fémalapanyag gyártása (71) esetében (amely a NACE Rev. 2. szerint (72) a C.24-es gazdasági tevékenység), mely statisztikák a legfrissebb elérhető adatok. (73) Jelezte továbbá azt is, hogy az értékeket megfelelően az inflációhoz igazítják a török statisztikai intézet által közzétett belföldi termelői árindex (74) felhasználásával. Észrevételek hiányában a Bizottság ezt a megközelítést alkalmazta. |
| --- | --- |

(143)

A munkaerőköltségek kapcsán a Bizottság 2018. október 3-i feljegyzésében jelezte, hogy a török statisztikai intézet által közzétett adatokat kívánja használni. Ezen belül a Bizottság jelezte, hogy a feldolgozóipar 2016. évi munkaórára vetített munkaerőköltségét kívánja felhasználni a fémalapanyag gyártása (71) esetében (amely a NACE Rev. 2. szerint (72) a C.24-es gazdasági tevékenység), mely statisztikák a legfrissebb elérhető adatok. (73) Jelezte továbbá azt is, hogy az értékeket megfelelően az inflációhoz igazítják a török statisztikai intézet által közzétett belföldi termelői árindex (74) felhasználásával. Észrevételek hiányában a Bizottság ezt a megközelítést alkalmazta.

71

72

73

74

3.3.4.4.   Villamos energia

| (144) | A villamos energia költségeinek kapcsán – a kínai felhasználás szintjére vonatkozó információk hiányában – a Bizottság 2018. október 3-i feljegyzésében jelezte, hogy a villamos energia ipari felhasználókra érvényes átlagos egységárát kívánja használni, amelyet a török statisztikai intézet által kiadott sajtóközlemény tartalmaz. (75) Észrevételek hiányában a Bizottság ezt a megközelítést alkalmazta. |
| --- | --- |

(144)

A villamos energia költségeinek kapcsán – a kínai felhasználás szintjére vonatkozó információk hiányában – a Bizottság 2018. október 3-i feljegyzésében jelezte, hogy a villamos energia ipari felhasználókra érvényes átlagos egységárát kívánja használni, amelyet a török statisztikai intézet által kiadott sajtóközlemény tartalmaz. (75) Észrevételek hiányában a Bizottság ezt a megközelítést alkalmazta.

75

3.3.5.   Számítások

| (145) | A képzett rendes érték megállapítása érdekében a Bizottság a következő két lépést tette. |
| --- | --- |

(145)

A képzett rendes érték megállapítása érdekében a Bizottság a következő két lépést tette.

| (146) | A Bizottság először a torzulástól mentes előállítási költséget állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottság ezután az egyik kérelmező gyártási folyamatában az anyagok, a munkaerő és az energia kapcsán megfigyelt felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban (Törökországban) megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság először a torzulástól mentes előállítási költséget állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottság ezután az egyik kérelmező gyártási folyamatában az anyagok, a munkaerő és az energia kapcsán megfigyelt felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban (Törökországban) megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel.

| (147) | Másodszor, a Bizottság Sedat Tahir A.Ș. általános gyártási költségeit, SGA-költségekeit és nyereségét a fent meghatározott előállítási költségekre alkalmazta. Ezek meghatározása a Sedat Tahir A.Ș. 2017. évi éves jelentése alapján történt. |
| --- | --- |

(147)

Másodszor, a Bizottság Sedat Tahir A.Ș. általános gyártási költségeit, SGA-költségekeit és nyereségét a fent meghatározott előállítási költségekre alkalmazta. Ezek meghatározása a Sedat Tahir A.Ș. 2017. évi éves jelentése alapján történt.

| (148) | Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint gyártelepi szinten terméktípusok szerinti bontásban megállapította a rendes értéket. Tekintettel arra, hogy egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt, a rendes érték meghatározása országos szinten, nem pedig exportálókra és gyártókra lebontva történt. |
| --- | --- |

(148)

Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint gyártelepi szinten terméktípusok szerinti bontásban megállapította a rendes értéket. Tekintettel arra, hogy egyetlen exportáló gyártó sem működött együtt, a rendes érték meghatározása országos szinten, nem pedig exportálókra és gyártókra lebontva történt.

3.4.   Exportár

Exportár

| (149) | Ahogy a (21) preambulumbekezdés is említi, a Bizottság a kérdőívre nem kapott választ a Kínában működő gyártóktól. A Bizottság ezért az Eurostat importstatisztikái (a továbbiakban: COMEXT) alapján a háztartási alumíniumfólia minden típusa esetében meghatározta az exportárak súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(149)

Ahogy a (21) preambulumbekezdés is említi, a Bizottság a kérdőívre nem kapott választ a Kínában működő gyártóktól. A Bizottság ezért az Eurostat importstatisztikái (a továbbiakban: COMEXT) alapján a háztartási alumíniumfólia minden típusa esetében meghatározta az exportárak súlyozott átlagát.

3.5.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (150) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi szinten hasonlította össze egymással. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi szinten hasonlította össze egymással.

| (151) | Ott, ahol azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Ennek keretében a rendes értéket a nem visszaigényelhető héaköltségek miatt 2 %-kal megnövelte, az exportárat pedig a nemzetközi fuvarozási, biztosítási és belföldi szállítási költségek miatt 1–3 %-kal csökkentette. |
| --- | --- |

(151)

Ott, ahol azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Ennek keretében a rendes értéket a nem visszaigényelhető héaköltségek miatt 2 %-kal megnövelte, az exportárat pedig a nemzetközi fuvarozási, biztosítási és belföldi szállítási költségek miatt 1–3 %-kal csökkentette.

3.6.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (152) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék súlyozott átlagos rendes értékét az Unióba érkező teljes kivitel figyelembevételével kiszámított súlyozott átlagos árral. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék súlyozott átlagos rendes értékét az Unióba érkező teljes kivitel figyelembevételével kiszámított súlyozott átlagos árral.

| (153) | Ennek alapján a Bizottság a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 150 %-nál nagyobb dömpingkülönbözetet állapított meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(153)

Ennek alapján a Bizottság a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 150 %-nál nagyobb dömpingkülönbözetet állapított meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.7.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (154) | A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(154)

A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása.

| (155) | Tekintettel a kínai gyártók együttműködésének hiányára, e vizsgálat a Bizottság számára hozzáférhető információkon – vagyis a felülvizsgálati kérelemben megadott információkon, más független hozzáférhető forrásokból (például hivatalos importstatisztikákból) származó információkon, valamint az érdekelt felektől a vizsgálat során szerezett információkon – alapult. |
| --- | --- |

(155)

Tekintettel a kínai gyártók együttműködésének hiányára, e vizsgálat a Bizottság számára hozzáférhető információkon – vagyis a felülvizsgálati kérelemben megadott információkon, más független hozzáférhető forrásokból (például hivatalos importstatisztikákból) származó információkon, valamint az érdekelt felektől a vizsgálat során szerezett információkon – alapult.

| (156) | A Bizottság – annak érdekében, hogy megvizsgálja a behozatal valószínű alakulását az intézkedések hatályvesztése esetén – elemezte a Kínára jellemző szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság – annak érdekében, hogy megvizsgálja a behozatal valószínű alakulását az intézkedések hatályvesztése esetén – elemezte a Kínára jellemző szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét.

3.7.1.   Szabad kapacitás Kínában

| (157) | A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők felhívták a figyelmet arra, hogy az alumíniumfólia-óriástekercseket egyszerűen csak fel kell vágni a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához, így az alumíniumfólia-óriástekercsek kapcsán Kínában megmutatkozó kapacitásfelesleg a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódó kapacitásfelesleg meghatározása szempontjából is releváns. |
| --- | --- |

(157)

A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők felhívták a figyelmet arra, hogy az alumíniumfólia-óriástekercseket egyszerűen csak fel kell vágni a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához, így az alumíniumfólia-óriástekercsek kapcsán Kínában megmutatkozó kapacitásfelesleg a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódó kapacitásfelesleg meghatározása szempontjából is releváns.

| (158) | Ahogy a felülvizsgálati kérelem is említi, a Bizottság 2015. december 17-i – a végleges dömpingellenes vámot a hatályvesztési felülvizsgálatot követően az alumíniumfólia-óriástekercsekre is kiterjesztő (76) – végrehajtási rendeletének becslése szerint az alumíniumfóliák valamennyi típusát tekintve a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás 450 000 tonnával haladja meg a kínai teljes belföldi felhasználást. E becslés szerint e termelési kapacitás a 2014-es 2,5 millió tonnáról 2018-ra 2,8 millió tonnára emelkedik, míg a belföldi felhasználás növekedése valószínűsíthetően nem lesz elegendő ahhoz, hogy felvegye ez a megnövekedett kapacitást. (77) A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználásának mértéke körülbelül 85 600 tonna. |
| --- | --- |

(158)

Ahogy a felülvizsgálati kérelem is említi, a Bizottság 2015. december 17-i – a végleges dömpingellenes vámot a hatályvesztési felülvizsgálatot követően az alumíniumfólia-óriástekercsekre is kiterjesztő (76) – végrehajtási rendeletének becslése szerint az alumíniumfóliák valamennyi típusát tekintve a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás 450 000 tonnával haladja meg a kínai teljes belföldi felhasználást. E becslés szerint e termelési kapacitás a 2014-es 2,5 millió tonnáról 2018-ra 2,8 millió tonnára emelkedik, míg a belföldi felhasználás növekedése valószínűsíthetően nem lesz elegendő ahhoz, hogy felvegye ez a megnövekedett kapacitást. (77) A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználásának mértéke körülbelül 85 600 tonna.

76

77

| (159) | Az Amerikai Egyesült Államok Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága a kínai exportőröktől és gyártóktól érkezett válaszok alapján készült, az alumíniumfólia-óriástekercsekkel kapcsolatos dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatok végleges megállapításában azt az előrejelzést adta, hogy az alumíniumfóliák kapcsán Kínában mutatkozó szabad kapacitás 161 233 tonna lesz 2017-ben és 157 305 tonna 2018-ban, (78) ami jelentős mértékben meghaladja az uniós keresletet. |
| --- | --- |

(159)

Az Amerikai Egyesült Államok Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága a kínai exportőröktől és gyártóktól érkezett válaszok alapján készült, az alumíniumfólia-óriástekercsekkel kapcsolatos dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatok végleges megállapításában azt az előrejelzést adta, hogy az alumíniumfóliák kapcsán Kínában mutatkozó szabad kapacitás 161 233 tonna lesz 2017-ben és 157 305 tonna 2018-ban, (78) ami jelentős mértékben meghaladja az uniós keresletet.

78

| (160) | A kitöltött mintavételi űrlapokat benyújtó négy kínai gyártói csoporttól kapott válaszok megerősítették, hogy ezek a gyártók átlagosan 25 %-os szabad kapacitással rendelkeznek. |
| --- | --- |

(160)

A kitöltött mintavételi űrlapokat benyújtó négy kínai gyártói csoporttól kapott válaszok megerősítették, hogy ezek a gyártók átlagosan 25 %-os szabad kapacitással rendelkeznek.

| (161) | Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy Kínában jelentős kapacitásfelesleg alakult ki, és emiatt nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a behozatali volumenek jelentősen megnőnek, és fokozottabb árnyomást fejtenek ki. |
| --- | --- |

(161)

Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy Kínában jelentős kapacitásfelesleg alakult ki, és emiatt nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a behozatali volumenek jelentősen megnőnek, és fokozottabb árnyomást fejtenek ki.

| (162) | A kérelmezők által ebben a tekintetben átadott információkat egyetlen érdekelt fél sem vitatta. A Bizottság nem tárt fel olyan bizonyítékot, amely ellentmondott volna ezeknek az információknak. |
| --- | --- |

(162)

A kérelmezők által ebben a tekintetben átadott információkat egyetlen érdekelt fél sem vitatta. A Bizottság nem tárt fel olyan bizonyítékot, amely ellentmondott volna ezeknek az információknak.

3.7.2.   Az uniós piac vonzereje

| (163) | Annak érdekében, hogy megállapítsa a behozatal valószínűsíthető alakulását az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzónak tekinthető-e az árak szempontjából. |
| --- | --- |

(163)

Annak érdekében, hogy megállapítsa a behozatal valószínűsíthető alakulását az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzónak tekinthető-e az árak szempontjából.

| (164) | E tekintetben az exportárakra vonatkozó kínai statisztikák nem használhatók fel érdemben, mivel Kínában a nyersanyag és a késztermék ugyanazon HR-kód alatt van nyilvántartva. |
| --- | --- |

(164)

E tekintetben az exportárakra vonatkozó kínai statisztikák nem használhatók fel érdemben, mivel Kínában a nyersanyag és a késztermék ugyanazon HR-kód alatt van nyilvántartva.

| (165) | Azonban a kínai gyártók által kitöltött mintavételi űrlapok azt mutatják, hogy ezek a gyártók a hatályban levő intézkedések ellenére átlagosan magasabb árakat számítanak fel az uniós piacon, mint bármely más harmadik ország piacán vagy a belföldi piacon. Az uniós piacon felszámított árak átlagosan 5–10 %-kal magasabbak voltak, mint a bármely más harmadik országban felszámított árak, és átlagosan 20–25 %-kal magasabbak, mint a belföldi piacon felszámított árak. |
| --- | --- |

(165)

Azonban a kínai gyártók által kitöltött mintavételi űrlapok azt mutatják, hogy ezek a gyártók a hatályban levő intézkedések ellenére átlagosan magasabb árakat számítanak fel az uniós piacon, mint bármely más harmadik ország piacán vagy a belföldi piacon. Az uniós piacon felszámított árak átlagosan 5–10 %-kal magasabbak voltak, mint a bármely más harmadik országban felszámított árak, és átlagosan 20–25 %-kal magasabbak, mint a belföldi piacon felszámított árak.

| (166) | Ahogyan arra a felülvizsgálati kérelem is utal, Törökország 2014-ben, India pedig 2017-ben dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínából származó alumíniumfóliák behozatalára. A háztartási alumíniumfóliára vonatkozó uniós intézkedések hatályvesztése esetén az egyéb piacokra érkező behozatal elleni intézkedések megléte és az uniós piacnak az árak szempontjából vett vonzereje miatt az értékesítés igen nagy valószínűséggel az uniós piac felé terelődne. |
| --- | --- |

(166)

Ahogyan arra a felülvizsgálati kérelem is utal, Törökország 2014-ben, India pedig 2017-ben dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínából származó alumíniumfóliák behozatalára. A háztartási alumíniumfóliára vonatkozó uniós intézkedések hatályvesztése esetén az egyéb piacokra érkező behozatal elleni intézkedések megléte és az uniós piacnak az árak szempontjából vett vonzereje miatt az értékesítés igen nagy valószínűséggel az uniós piac felé terelődne.

| (167) | Tekintettel az Kínából kiinduló kivitelnek az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában jellemző volumenére és piaci részesedésére (12 994 tonna, 13,4 %) és arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt is folytatódott a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitele Kínából az uniós piacra (
  1 519 tonna, 1,8 %), a Bizottság indokoltnak látja annak megállapítását, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói számára. |
| --- | --- |

(167)

Tekintettel az Kínából kiinduló kivitelnek az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában jellemző volumenére és piaci részesedésére (12 994 tonna, 13,4 %) és arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt is folytatódott a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitele Kínából az uniós piacra (
  1 519 tonna, 1,8 %), a Bizottság indokoltnak látja annak megállapítását, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói számára.

(12 994 tonna, 13,4 %)

1 519 tonna, 1,8 %

| (168) | Ennek következtében az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó behozatal valószínűsíthetően jelentős mértékben növekedne, és dömpingárakon valósulna meg. |
| --- | --- |

(168)

Ennek következtében az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó behozatal valószínűsíthetően jelentős mértékben növekedne, és dömpingárakon valósulna meg.

3.7.3.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

| (169) | A fentiek, különösen pedig a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözet, a Kínában rendelkezésre álló jelentős mértékű szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje alapján a Bizottság arra számít, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthetően folytatódik a dömping, és jelentős mennyiségben érkezik az uniós piacra dömpingelt behozatal. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának. |
| --- | --- |

(169)

A fentiek, különösen pedig a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözet, a Kínában rendelkezésre álló jelentős mértékű szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje alapján a Bizottság arra számít, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthetően folytatódik a dömping, és jelentős mennyiségben érkezik az uniós piacra dömpingelt behozatal. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának.

3.7.4.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

| (170) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. Bár az uniós felhasználáshoz képest a behozatali volumen viszonylag alacsony, a megállapított dömpingkülönbözeteket megerősítik (165) preambulumbekezdésben említett, más harmadik országok esetében alkalmazott még alacsonyabb exportárak. A 3.7.1. és a 3.7.2. szakaszban megvizsgált szempontokra való tekintettel a Bizottság azt is megállapította, hogy igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók jelentős mennyiségben exportálnának háztartási alumíniumfóliát az Unióba dömpingárakon. Tehát bizonyíték támasztja alá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűsíthetően folytatódna vagy legalábbis megismétlődne. |
| --- | --- |

(170)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. Bár az uniós felhasználáshoz képest a behozatali volumen viszonylag alacsony, a megállapított dömpingkülönbözeteket megerősítik (165) preambulumbekezdésben említett, más harmadik országok esetében alkalmazott még alacsonyabb exportárak. A 3.7.1. és a 3.7.2. szakaszban megvizsgált szempontokra való tekintettel a Bizottság azt is megállapította, hogy igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók jelentős mennyiségben exportálnának háztartási alumíniumfóliát az Unióba dömpingárakon. Tehát bizonyíték támasztja alá, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűsíthetően folytatódna vagy legalábbis megismétlődne.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (171) | A felülvizsgálati időszak alatt a hasonló terméket 20 ismert gyártó állította elő az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”. |
| --- | --- |

(171)

A felülvizsgálati időszak alatt a hasonló terméket 20 ismert gyártó állította elő az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”.

4.2.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (172) | A Bizottság értékelte a kárt a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítések, a piaci részesedés, a foglalkoztatás, a termelékenység és a növekedés teljes uniós gazdasági ágazati szinten azonosított trendjei alapján, valamint az áraknak, a jövedelmezőségnek, a pénzforgalomnak, a tőkebevonási képességnek, a beruházásoknak, a készleteknek, a beruházások megtérülésének és a béreknek a mintában szereplő uniós gyártók szintjén azonosított trendjei alapján. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság értékelte a kárt a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítések, a piaci részesedés, a foglalkoztatás, a termelékenység és a növekedés teljes uniós gazdasági ágazati szinten azonosított trendjei alapján, valamint az áraknak, a jövedelmezőségnek, a pénzforgalomnak, a tőkebevonási képességnek, a beruházásoknak, a készleteknek, a beruházások megtérülésének és a béreknek a mintában szereplő uniós gyártók szintjén azonosított trendjei alapján.

4.3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (173) | A Bizottság az uniós felhasználás megállapításához összeadta az uniós gazdasági ágazat Unióra jellemző értékesítési volumenét és az Eurostat által jelentett, az Unióba irányuló teljes behozatalt. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság az uniós felhasználás megállapításához összeadta az uniós gazdasági ágazat Unióra jellemző értékesítési volumenét és az Eurostat által jelentett, az Unióba irányuló teljes behozatalt.

| (174) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes felhasználás | 104 521 | 93 058 | 88 707 | 85 666 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 89 | 85 | 82 |
| Forrás: Eurostat: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártók által adott ellenőrzött válaszok alapján |

(174)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Teljes felhasználás

104 521

93 058

88 707

85 666

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

89

89

85

85

82

82

Forrás: Eurostat: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártók által adott ellenőrzött válaszok alapján

Forrás:

| (175) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás folyamatosan, összességében 18 %-kal csökkent. Az évenkénti elemzés az egész időszakra nézve ezt a fokozatos csökkenést mutatja, amely 2014 és 2015 között felgyorsult, majd 2016 és a felülvizsgálati időszak között kiegyenlítődött. |
| --- | --- |

(175)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás folyamatosan, összességében 18 %-kal csökkent. Az évenkénti elemzés az egész időszakra nézve ezt a fokozatos csökkenést mutatja, amely 2014 és 2015 között felgyorsult, majd 2016 és a felülvizsgálati időszak között kiegyenlítődött.

4.4.   A Kínából érkező behozatal

A Kínából érkező behozatal

4.4.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (176) | A Bizottság az Eurostat adatai alapján TARIC-szinten megállapította a Kínából az Unióba irányuló behozatal volumenét, valamint ezen behozatal és a 2. táblázatban bemutatott uniós felhasználás összehasonlítása alapján meghatározta a behozatal piaci részesedését. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság az Eurostat adatai alapján TARIC-szinten megállapította a Kínából az Unióba irányuló behozatal volumenét, valamint ezen behozatal és a 2. táblázatban bemutatott uniós felhasználás összehasonlítása alapján meghatározta a behozatal piaci részesedését.

| (177) | A piaci részesedés és a Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Behozatali volumen és piaci részesedés | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 3 510 | 2 549 | 2 650 | 1 519 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 73 | 75 | 43 |
| A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 3,4 | 2,7 | 3,0 | 1,8 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 82 | 89 | 53 |
| Forrás: Eurostat |

(177)

A piaci részesedés és a Kínából érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

3 510

2 549

2 650

1 519

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

73

73

75

75

43

43

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%)

3,4

2,7

3,0

1,8

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

82

82

89

89

53

53

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (178) | A Kínából érkező behozatal 2014-ben érte el maximumát, 2015-ben jelentős mértékben visszaesett, 2016-ban kissé megélénkült, majd a figyelembe vett időszak alatt ismét jelentős mértékben csökkent. Így a figyelembe vett időszak alatt összesen 57 %-os csökkenést mutatott. A behozatal piaci részesedése 3,4 %-ról 1,8 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(178)

A Kínából érkező behozatal 2014-ben érte el maximumát, 2015-ben jelentős mértékben visszaesett, 2016-ban kissé megélénkült, majd a figyelembe vett időszak alatt ismét jelentős mértékben csökkent. Így a figyelembe vett időszak alatt összesen 57 %-os csökkenést mutatott. A behozatal piaci részesedése 3,4 %-ról 1,8 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak alatt.

| (179) | A kárelemzés szempontjából fontos rámutatni, hogy a figyelembe vett időszak folyamán a vámfizetési kötelezettség ellenére is érkezett behozatal az Unióba Kínából. |
| --- | --- |

(179)

A kárelemzés szempontjából fontos rámutatni, hogy a figyelembe vett időszak folyamán a vámfizetési kötelezettség ellenére is érkezett behozatal az Unióba Kínából.

4.4.2.   A Kínából érkező behozatal árai

| (180) | A Bizottság az Eurostat által a Kínából érkező behozatal vonatkozásában megadott áradatokat használta fel. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság az Eurostat által a Kínából érkező behozatal vonatkozásában megadott áradatokat használta fel.

| (181) | A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

  4. táblázat


  A Kínából érkező behozatal árai | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos kínai importár (EUR/tonna) | 2 340 | 2 934 | 2 827 | 2 413 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 125 | 121 | 103 |
| Forrás: Eurostat |

(181)

A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

4. táblázat

4. táblázat

A Kínából érkező behozatal árai

A Kínából érkező behozatal árai

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Átlagos kínai importár (EUR/tonna)

2 340

2 934

2 827

2 413

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

125

125

121

121

103

103

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (182) | A Kínából származó behozatal átlagára 25 %-kal nőtt 2014 és 2015 között, 2016-ban enyhén csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban csaknem a 2014-es szintre zuhant vissza. |
| --- | --- |

(182)

A Kínából származó behozatal átlagára 25 %-kal nőtt 2014 és 2015 között, 2016-ban enyhén csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban csaknem a 2014-es szintre zuhant vissza.

| (183) | A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatal átlagos tonnánkénti ára jelentősen alacsonyabb volt, mint a tonnánkénti átlagos értékesítési ár és az uniós gazdasági ágazat tonnánkénti átlagos termelési költsége (amelyről a 10. táblázat ad tájékoztatást). |
| --- | --- |

(183)

A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatal átlagos tonnánkénti ára jelentősen alacsonyabb volt, mint a tonnánkénti átlagos értékesítési ár és az uniós gazdasági ágazat tonnánkénti átlagos termelési költsége (amelyről a 10. táblázat ad tájékoztatást).

4.4.3.   Áralákínálás

| (184) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát hasonlította össze az Eurostat által a felülvizsgálat tárgyát képező termék importárára vonatkozóan megadott, az érkeztetési árhoz igazított adatokkal (amelyek a hagyományos vámot is magukban foglalták). |
| --- | --- |

(184)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát hasonlította össze az Eurostat által a felülvizsgálat tárgyát képező termék importárára vonatkozóan megadott, az érkeztetési árhoz igazított adatokkal (amelyek a hagyományos vámot is magukban foglalták).

| (185) | A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti átlagos árának százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti átlagos árának százalékában fejezte ki.

| (186) | Az összehasonlítás a Kínából érkező behozatal tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt 29,3 %-os átlagos alákínálási különbözetet mutatott az uniós piacon. |
| --- | --- |

(186)

Az összehasonlítás a Kínából érkező behozatal tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt 29,3 %-os átlagos alákínálási különbözetet mutatott az uniós piacon.

4.5.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (187) | Az Unióba irányuló behozatal volumenét, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék más harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedését és áralakulását a 5. táblázat mutatja be. A volumen és az ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

  5. táblázat


  A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatali volumen (tonna) | 4 011 | 2 525 | 4 029 | 5 119 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 63 | 100 | 128 |
| Piaci részesedés (%) | 3,8 | 2,7 | 4,5 | 6,0 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 71 | 118 | 156 |
| Átlagos importár (EUR/tonna) | 2 621 | 2 685 | 2 653 | 2 888 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 102 | 101 | 110 |
| Forrás: Eurostat |

(187)

Az Unióba irányuló behozatal volumenét, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék más harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedését és áralakulását a 5. táblázat mutatja be. A volumen és az ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

5. táblázat

5. táblázat

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Behozatali volumen (tonna)

4 011

2 525

4 029

5 119

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

63

63

100

100

128

128

Piaci részesedés (%)

3,8

2,7

4,5

6,0

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

71

71

118

118

156

156

Átlagos importár (EUR/tonna)

2 621

2 685

2 653

2 888

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

102

102

101

101

110

110

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (188) | A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból érkező behozatali volumen ingadozott. 2014 és 2015 között 37 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban megkétszereződött, és a figyelembe vett időszak alatt összesen 28 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(188)

A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból érkező behozatali volumen ingadozott. 2014 és 2015 között 37 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban megkétszereződött, és a figyelembe vett időszak alatt összesen 28 %-kal nőtt.

| (189) | mivel a teljes uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban csökkent, ez a növekedés az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedésének azonos időszakban történő növekedésében mutatkozott meg: e részesedés a 2014-es 3,8 %-os értékről 6,0 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(189)

mivel a teljes uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban csökkent, ez a növekedés az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedésének azonos időszakban történő növekedésében mutatkozott meg: e részesedés a 2014-es 3,8 %-os értékről 6,0 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak alatt.

| (190) | A felülvizsgálati időszakban a Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal átlagos árai 10 %-kal nőttek, de (ahogy a 10. táblázat is mutatja) az uniós gazdasági ágazat árszintjeitől így is jóval elmaradnak. |
| --- | --- |

(190)

A felülvizsgálati időszakban a Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal átlagos árai 10 %-kal nőttek, de (ahogy a 10. táblázat is mutatja) az uniós gazdasági ágazat árszintjeitől így is jóval elmaradnak.

| (191) | A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a más harmadik országok közül elsősorban Törökországból, Norvégiából és Thaiföldről hozták be. |
| --- | --- |

(191)

A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a más harmadik országok közül elsősorban Törökországból, Norvégiából és Thaiföldről hozták be.

| (192) | A kérelmezők felülvizsgálati kérelmükben jelezték, hogy a figyelembe vett időszakban a Norvégiából származó behozatal jelentősen nőtt ahhoz képest, hogy piaci ismereteik szerint Norvégiában nem folyik a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése. A kérelmezők azt is jelezték, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék átrakodásának műveletei Thaiföldön és Indonéziában történnek, és hogy azt gyanítják, hogy e termékek Kínából származnak. |
| --- | --- |

(192)

A kérelmezők felülvizsgálati kérelmükben jelezték, hogy a figyelembe vett időszakban a Norvégiából származó behozatal jelentősen nőtt ahhoz képest, hogy piaci ismereteik szerint Norvégiában nem folyik a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése. A kérelmezők azt is jelezték, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék átrakodásának műveletei Thaiföldön és Indonéziában történnek, és hogy azt gyanítják, hogy e termékek Kínából származnak.

| (193) | A Bizottság a szóban forgó behozatal kapcsán elvégezte az Eurostat-adatok elemzését. A Norvégiából, Thaiföldről és Indonéziából az Unióba irányuló behozatal mennyisége a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  A Norvégiából, Thaiföldről és Indonéziából származó behozatal | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Norvégiából származó behozatal volumene (tonna) | 233 | 86 | 790 | 1 186 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 37 | 339 | 509 |
| A Thaiföldről származó behozatal volumene (tonna) | 0 | 0 | 70 | 654 |
| Index (2016 = 100) | 0 | 0 | 100 | 934 |
| Az Indonéziából származó behozatal volumene (tonna) | 0 | 0 | 0 | 196 |
| Forrás: Eurostat |

(193)

A Bizottság a szóban forgó behozatal kapcsán elvégezte az Eurostat-adatok elemzését. A Norvégiából, Thaiföldről és Indonéziából az Unióba irányuló behozatal mennyisége a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

A Norvégiából, Thaiföldről és Indonéziából származó behozatal

A Norvégiából, Thaiföldről és Indonéziából származó behozatal

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

A Norvégiából származó behozatal volumene (tonna)

233

86

790

1 186

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

37

37

339

339

509

509

A Thaiföldről származó behozatal volumene (tonna)

0

0

70

654

Index (2016 = 100)

Index (2016 = 100)

0

0

0

0

100

100

934

934

Az Indonéziából származó behozatal volumene (tonna)

0

0

0

196

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (194) | A Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Norvégiában gyártanák. A Bizottság azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a Norvégiából, Thaiföldről és Indonéziából származó behozatal teljes mértékben kompenzálta a Kínából származó behozatal csökkenését. A kérelmezők azt állították, hogy a norvégiai, thaiföldi és indonéziai átrakodásai gyakorlatokkal a Kínából származó behozatalra vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések potenciálisan kijátszhatók. A Bizottság azonban nem tudta megerősíteni a bizonyítékot, amelyet ezen állítás alátámasztására kapott. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Norvégiában gyártanák. A Bizottság azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a Norvégiából, Thaiföldről és Indonéziából származó behozatal teljes mértékben kompenzálta a Kínából származó behozatal csökkenését. A kérelmezők azt állították, hogy a norvégiai, thaiföldi és indonéziai átrakodásai gyakorlatokkal a Kínából származó behozatalra vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések potenciálisan kijátszhatók. A Bizottság azonban nem tudta megerősíteni a bizonyítékot, amelyet ezen állítás alátámasztására kapott.

4.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.6.1.   Általános megjegyzések

| (195) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(195)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

| (196) | Ahogyan a (12) preambulumbekezdésben jeleztük, a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot érő esetleges kár vizsgálatához mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(196)

Ahogyan a (12) preambulumbekezdésben jeleztük, a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot érő esetleges kár vizsgálatához mintavételt alkalmazott.

| (197) | A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. |
| --- | --- |

(197)

A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg.

| (198) | A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok alapján és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok alapján és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak.

| (199) | A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott és ellenőrzött adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott és ellenőrzött adatok alapján értékelte.

| (200) | A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve mindkét adategyüttes reprezentatív. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve mindkét adategyüttes reprezentatív.

| (201) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás és termelékenység. |
| --- | --- |

(201)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás és termelékenység.

| (202) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, átlagos egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(202)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, átlagos egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.6.2.   Makrogazdasági mutatók

4.6.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (203) | A teljes uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 104 344 | 96 478 | 89 070 | 86 254 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 92 | 85 | 83 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 160 145 | 163 178 | 144 653 | 147 950 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 65 | 59 | 62 | 58 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 91 | 95 | 89 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártóktól által adott ellenőrzött válaszok |

(203)

A teljes uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

104 344

96 478

89 070

86 254

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

92

92

85

85

83

83

Termelési kapacitás (tonna)

160 145

163 178

144 653

147 950

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

102

102

90

90

92

92

Kapacitáskihasználás (%)

65

59

62

58

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

91

91

95

95

89

89

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártóktól által adott ellenőrzött válaszok

Forrás:

| (204) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 17 %-kal csökkent, és követte az uniós felhasználás csökkenését. A csökkenés kevésbé volt hangsúlyos a 2016 és a felülvizsgálati időszak vége között eltelt időszakban. |
| --- | --- |

(204)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 17 %-kal csökkent, és követte az uniós felhasználás csökkenését. A csökkenés kevésbé volt hangsúlyos a 2016 és a felülvizsgálati időszak vége között eltelt időszakban.

| (205) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszak során 8 %-kal csökkent, ami azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt teljes mértékben képes arra, hogy a termelésnek a figyelembe vett időszakban megfigyelhető csökkenésére reagálva csökkentse kapacitását. |
| --- | --- |

(205)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszak során 8 %-kal csökkent, ami azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt teljes mértékben képes arra, hogy a termelésnek a figyelembe vett időszakban megfigyelhető csökkenésére reagálva csökkentse kapacitását.

| (206) | A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás ingadozott, de 2014-hez viszonyítva a felülvizsgálati időszak alatt érte el a legalacsonyabb értéket. Általában elmondható, hogy a kapacitáskihasználás 11 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban. |
| --- | --- |

(206)

A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás ingadozott, de 2014-hez viszonyítva a felülvizsgálati időszak alatt érte el a legalacsonyabb értéket. Általában elmondható, hogy a kapacitáskihasználás 11 %-kal csökkent a megvizsgált időszakban.

4.6.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (207) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult az Unióban a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az Unióban (tonna) | 97 000 | 87 984 | 82 028 | 79 028 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 91 | 85 | 81 |
| Piaci részesedés (%) | 92,8 | 94,5 | 92,5 | 92,3 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártóktól által adott ellenőrzött válaszok |

(207)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult az Unióban a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az Unióban (tonna)

97 000

87 984

82 028

79 028

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

91

91

85

85

81

81

Piaci részesedés (%)

92,8

94,5

92,5

92,3

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártóktól által adott ellenőrzött válaszok

Forrás:

| (208) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene a figyelembe vett időszak során 19 %-kal csökkent. E csökkenés az uniós felhasználás visszaesését követte. |
| --- | --- |

(208)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene a figyelembe vett időszak során 19 %-kal csökkent. E csökkenés az uniós felhasználás visszaesését követte.

| (209) | Az uniós gazdasági ágazat 2014 és 2015 között képes volt piaci részesedést szerezni, ám 2016-ra ismét elveszítette azt. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kissé még alacsonyabb is volt, mint a figyelembe vett időszak elején. |
| --- | --- |

(209)

Az uniós gazdasági ágazat 2014 és 2015 között képes volt piaci részesedést szerezni, ám 2016-ra ismét elveszítette azt. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése kissé még alacsonyabb is volt, mint a figyelembe vett időszak elején.

4.6.2.3.   Növekedés

| (210) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése 17 %-kal csökkent, az uniós felhasználás 18 %-kal csökkent, és az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 19 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének a figyelembe vett időszakban megfigyelhető csökkenését az ugyanazon időszakra jellemző csökkenő felhasználás kontextusában kell értelmezni. Az Unió piaci részesedése kis mértékben csökkent. |
| --- | --- |

(210)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése 17 %-kal csökkent, az uniós felhasználás 18 %-kal csökkent, és az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 19 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének a figyelembe vett időszakban megfigyelhető csökkenését az ugyanazon időszakra jellemző csökkenő felhasználás kontextusában kell értelmezni. Az Unió piaci részesedése kis mértékben csökkent.

4.6.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (211) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma és az ágazat termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma (teljes munkaidős egyenérték, FTE) | 1 048 | 1 033 | 1 015 | 977 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 99 | 97 | 93 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 100 | 93 | 88 | 88 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 94 | 88 | 89 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártóktól által adott ellenőrzött válaszok |

(211)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma és az ágazat termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál

Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak száma (teljes munkaidős egyenérték, FTE)

1 048

1 033

1 015

977

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

99

99

97

97

93

93

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

100

93

88

88

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

94

94

88

88

89

89

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok és a kérdőívekre a mintában szereplő uniós gyártóktól által adott ellenőrzött válaszok

Forrás:

| (212) | A termelés visszaesése miatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 7 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban azonban a foglalkoztatás e csökkenése kisebb mértékű volt, mint a termelés 17 %-os visszaesése. Ez hatással volt az uniós gyártók termelékenységére, amely a vizsgált időszakban 11 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(212)

A termelés visszaesése miatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 7 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban azonban a foglalkoztatás e csökkenése kisebb mértékű volt, mint a termelés 17 %-os visszaesése. Ez hatással volt az uniós gyártók termelékenységére, amely a vizsgált időszakban 11 %-kal csökkent.

4.6.3.   Mikrogazdasági mutatók

4.6.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (213) | Az uniós független vevők számára történő értékesítések súlyozott átlagú árai és a mintába felvett uniós gyártók termelési költségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységköltségek | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnánkénti átlagos értékesítési ár (EUR) | 3 723 | 3 844 | 3 596 | 3 703 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 103 | 97 | 99 |
| Tonnánkénti átlagos termelési költség (EUR) | 3 539 | 3 719 | 3 549 | 3 802 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 105 | 100 | 107 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(213)

Az uniós független vevők számára történő értékesítések súlyozott átlagú árai és a mintába felvett uniós gyártók termelési költségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységköltségek

Átlagos értékesítési árak az Unióban és egységköltségek

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Tonnánkénti átlagos értékesítési ár (EUR)

3 723

3 844

3 596

3 703

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

103

103

97

97

99

99

Tonnánkénti átlagos termelési költség (EUR)

3 539

3 719

3 549

3 802

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

105

105

100

100

107

107

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (214) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési ár kis mértékben, 1 %-kal csökkent, míg ugyanebben az időszakban a tonnánkénti termelési költség 7 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(214)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési ár kis mértékben, 1 %-kal csökkent, míg ugyanebben az időszakban a tonnánkénti termelési költség 7 %-kal nőtt.

4.6.3.2.   Munkaerőköltség

| (215) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  11. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték) | 26 187 | 26 509 | 26 383 | 25 348 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 101 | 97 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(215)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

11. táblázat

11. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték)

26 187

26 509

26 383

25 348

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

101

101

97

97

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (216) | Az uniós gazdasági ágazat dolgozónkénti átlagos munkaerőköltsége enyhén csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(216)

Az uniós gazdasági ágazat dolgozónkénti átlagos munkaerőköltsége enyhén csökkent a figyelembe vett időszakban.

4.6.3.3.   Készletek

| (217) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  12. táblázat


  Készletek | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 1 378 | 1 321 | 1 598 | 1 285 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 96 | 116 | 93 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(217)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

12. táblázat

12. táblázat

Készletek

Készletek

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

1 378

1 321

1 598

1 285

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

96

96

116

116

93

93

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (218) | A zárókészlet mennyisége a figyelembe vett időszak alatt ingadozott. Összességében 7 %-kal csökkent ebben az időszakban. |
| --- | --- |

(218)

A zárókészlet mennyisége a figyelembe vett időszak alatt ingadozott. Összességében 7 %-kal csökkent ebben az időszakban.

4.6.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (219) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (220) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  13. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2014 | 2015 | 2016 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történt értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 5,1 | 5,5 | 1,4 | – 2,8 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 109 | 27 | – 55 |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | 3 306 | 6 758 | 2 085 | 612 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 204 | 63 | 19 |
| Beruházások (ezer EUR) | 1 818 | 2 068 | 2 074 | 1 887 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 114 | 114 | 104 |
| A beruházások megtérülése (%) | 256 | 254 | 78 | – 115 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 99 | 30 | – 45 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(220)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

13. táblázat

13. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2014

2015

2016

Felülvizsgálati időszak

A független vevőknek történt értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

5,1

5,5

1,4

– 2,8

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

109

109

27

27

– 55

– 55

Pénzforgalom (ezer EUR)

3 306

6 758

2 085

612

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

204

204

63

63

19

19

Beruházások (ezer EUR)

1 818

2 068

2 074

1 887

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

114

114

114

114

104

104

A beruházások megtérülése (%)

256

254

78

– 115

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

99

99

30

30

– 45

– 45

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

Forrás:

| (221) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben, 155 %-kal esett vissza. Bár 2014 és 2015 között 9 %-kal javult, a felülvizsgálati időszak alatt veszteségesbe fordult. |
| --- | --- |

(221)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben, 155 %-kal esett vissza. Bár 2014 és 2015 között 9 %-kal javult, a felülvizsgálati időszak alatt veszteségesbe fordult.

| (222) | A nettó pénzforgalom – vagyis az uniós gazdasági ágazat azon képessége, hogy tevékenységeit önfinanszírozni tudja – 81 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2014 és 2015 között megkétszereződött, majd 2016-ban és a felülvizsgálati időszakban jelentősen visszaesett. |
| --- | --- |

(222)

A nettó pénzforgalom – vagyis az uniós gazdasági ágazat azon képessége, hogy tevékenységeit önfinanszírozni tudja – 81 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. 2014 és 2015 között megkétszereződött, majd 2016-ban és a felülvizsgálati időszakban jelentősen visszaesett.

| (223) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termékek terén eszközölt éves beruházások 4 %-kal növekedtek. |
| --- | --- |

(223)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termékek terén eszközölt éves beruházások 4 %-kal növekedtek.

| (224) | Az uniós gazdasági ágazat esetében a beruházások megtérülése, az eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség 145 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban a negatív tartományba került. |
| --- | --- |

(224)

Az uniós gazdasági ágazat esetében a beruházások megtérülése, az eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség 145 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban a negatív tartományba került.

4.6.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (225) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kármutatók többsége kedvezőtlenül alakult, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete romlott. |
| --- | --- |

(225)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kármutatók többsége kedvezőtlenül alakult, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete romlott.

| (226) | A hatályos intézkedésekkel az uniós gazdasági ágazat a romló piaci körülmények között is fenn tudta tartani árszintjeit. |
| --- | --- |

(226)

A hatályos intézkedésekkel az uniós gazdasági ágazat a romló piaci körülmények között is fenn tudta tartani árszintjeit.

| (227) | Az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumene az uniós felhasználáséhoz hasonló kedvezőtlen tendenciát mutatott. A jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése terén mutatkozó kedvezőtlen tendenciák azonban nem állnak összefüggésben a felhasználás kedvezőtlen alakulásával. Ezek a mutatók kedvezően alakultak a figyelembe vett időszak első felében – az intézkedések bevezetése után –, azonban a felhasználás jelentős csökkenése és a termelési költség jelentős növekedése következtében romlani kezdtek. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált. |
| --- | --- |

(227)

Az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumene az uniós felhasználáséhoz hasonló kedvezőtlen tendenciát mutatott. A jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése terén mutatkozó kedvezőtlen tendenciák azonban nem állnak összefüggésben a felhasználás kedvezőtlen alakulásával. Ezek a mutatók kedvezően alakultak a figyelembe vett időszak első felében – az intézkedések bevezetése után –, azonban a felhasználás jelentős csökkenése és a termelési költség jelentős növekedése következtében romlani kezdtek. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált.

| (228) | Ugyanakkor a harmadik országokból érkező behozatal abszolút volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt a figyelembe vett időszak alatt és – ahogy azt a (194) preambulumbekezdés leírja – teljes mértékben kompenzálta a Kínából érkező behozatal csökkenését. Bár a harmadik országokból érkező behozatal átlagára az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb volt, a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy e behozatal okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatban, mivel a termékösszetétel ismeretlen volt. Azonban a harmadik országokra érvényes egységár még így is jóval magasabb, mint azok az árak, amelyeken a Kínából származó behozatal az uniós piacra a felülvizsgálati időszak alatt érkezett. Emiatt az uniós gazdasági ágazat romló gazdasági és pénzügyi helyzete egybeesik azzal, hogy az uniós piacon továbbra is reprezentatív mennyiségben van jelen a dömpingelt behozatal, amely továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínál, és ezzel tisztességtelen versenynyomást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(228)

Ugyanakkor a harmadik országokból érkező behozatal abszolút volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt a figyelembe vett időszak alatt és – ahogy azt a (194) preambulumbekezdés leírja – teljes mértékben kompenzálta a Kínából érkező behozatal csökkenését. Bár a harmadik országokból érkező behozatal átlagára az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb volt, a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy e behozatal okozott-e kárt az uniós gazdasági ágazatban, mivel a termékösszetétel ismeretlen volt. Azonban a harmadik országokra érvényes egységár még így is jóval magasabb, mint azok az árak, amelyeken a Kínából származó behozatal az uniós piacra a felülvizsgálati időszak alatt érkezett. Emiatt az uniós gazdasági ágazat romló gazdasági és pénzügyi helyzete egybeesik azzal, hogy az uniós piacon továbbra is reprezentatív mennyiségben van jelen a dömpingelt behozatal, amely továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínál, és ezzel tisztességtelen versenynyomást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra.

| (229) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy általában véve a kármutatók tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete nem javult, és az ágazat nem állt talpra azt követően, hogy a Bizottság az eredeti vizsgálatban jelentős kárt állapított meg. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy általában véve a kármutatók tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete nem javult, és az ágazat nem állt talpra azt követően, hogy a Bizottság az eredeti vizsgálatban jelentős kárt állapított meg.

4.7.   A kár folytatódásának valószínűsége

A kár folytatódásának valószínűsége

| (230) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kínai behozatal által okozott jelentős kár folytatódna-e, ha a Kínával szemben hozott intézkedések hatályukat vesztenék. A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal dömpingárakon valósult meg ((153) preambulumbekezdés), és fennáll a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódik a dömping ((169) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(230)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kínai behozatal által okozott jelentős kár folytatódna-e, ha a Kínával szemben hozott intézkedések hatályukat vesztenék. A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal dömpingárakon valósult meg ((153) preambulumbekezdés), és fennáll a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódik a dömping ((169) preambulumbekezdés).

| (231) | Annak meghatározása érdekében, hogy a Kínával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna-e a valószínűsége a kár folytatódásának, a Bizottság elemezte i. a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást; ii. az uniós piac vonzerejét; valamint iii. azt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal milyen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(231)

Annak meghatározása érdekében, hogy a Kínával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna-e a valószínűsége a kár folytatódásának, a Bizottság elemezte i. a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást; ii. az uniós piac vonzerejét; valamint iii. azt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal milyen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra.

i.   Szabad kapacitás Kínában

| (232) | Ahogy a (157)–(162) preambulumbekezdés kifejti, Kínában jelentős kapacitásfelesleg van, amely a felülvizsgálati időszak alatt nagymértékben meghaladja a teljes uniós felhasználást. Ezenfelül a Bizottság nem azonosított olyan elemeket, amelyek arra utalnának, hogy a közeljövőben Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán jelentős mértékben nőne a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti belső kereslet. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán a belső kereslet nem tudná felvenni a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást. |
| --- | --- |

(232)

Ahogy a (157)–(162) preambulumbekezdés kifejti, Kínában jelentős kapacitásfelesleg van, amely a felülvizsgálati időszak alatt nagymértékben meghaladja a teljes uniós felhasználást. Ezenfelül a Bizottság nem azonosított olyan elemeket, amelyek arra utalnának, hogy a közeljövőben Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán jelentős mértékben nőne a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti belső kereslet. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán a belső kereslet nem tudná felvenni a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást.

ii.   Az uniós piac vonzereje

| (233) | Ahogy azt a (165)–(167) preambulumbekezdés kifejti, az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (2010–2011-ben) a kínai behozatal piaci részesedése 13,4 % volt, ami jelzi, hogy potenciálisan milyen mennyiségű behozatalra kellene számítani Kínából az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(233)

Ahogy azt a (165)–(167) preambulumbekezdés kifejti, az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (2010–2011-ben) a kínai behozatal piaci részesedése 13,4 % volt, ami jelzi, hogy potenciálisan milyen mennyiségű behozatalra kellene számítani Kínából az intézkedések hatályvesztése esetén.

| (234) | A Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után a felülvizsgálati időszak alatt 29,3 %-kal kínált volna alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Ez jelzi, hogy valószínűsíthetően milyen árszint mellett érkezne a kínai behozatal az Unióba az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Emiatt valószínűsíthető, hogy az uniós piacra nehezedő árnyomás az intézkedések hatályvesztése nyomán fokozódna, és ezáltal ismét jelentős kár érné az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(234)

A Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után a felülvizsgálati időszak alatt 29,3 %-kal kínált volna alá az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Ez jelzi, hogy valószínűsíthetően milyen árszint mellett érkezne a kínai behozatal az Unióba az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Emiatt valószínűsíthető, hogy az uniós piacra nehezedő árnyomás az intézkedések hatályvesztése nyomán fokozódna, és ezáltal ismét jelentős kár érné az uniós gazdasági ágazatot.

| (235) | Ezért a kínai exportáló gyártók intézkedések hiányában valószínűsíthetően mind a volumen, mind a piaci részesedés tekintetében fokozni fogják jelenlétüket az uniós piacon, és dömpingáraikkal jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá fognak kínálni. |
| --- | --- |

(235)

Ezért a kínai exportáló gyártók intézkedések hiányában valószínűsíthetően mind a volumen, mind a piaci részesedés tekintetében fokozni fogják jelenlétüket az uniós piacon, és dömpingáraikkal jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá fognak kínálni.

iii.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínűsíthető hatás

| (236) | A Kínából érkező dömpingelt behozatal folyamatos uniós piaci jelenléte, valamint az alacsony árpolitika miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben kihasználni a meglévő dömpingellenes intézkedések jelentette előnyöket, illetve nem volt képes regenerálódni a kárt okozó korábbi dömpinggyakorlatok után. A dömpingelt behozatal jelenléte miatt az uniós gazdasági ágazat megnövekedett költségeit nem tudta megjeleníteni az értékesítési árakban, aminek következtében a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékben romlott jövedelmezősége (azaz veszteségessé vált). |
| --- | --- |

(236)

A Kínából érkező dömpingelt behozatal folyamatos uniós piaci jelenléte, valamint az alacsony árpolitika miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben kihasználni a meglévő dömpingellenes intézkedések jelentette előnyöket, illetve nem volt képes regenerálódni a kárt okozó korábbi dömpinggyakorlatok után. A dömpingelt behozatal jelenléte miatt az uniós gazdasági ágazat megnövekedett költségeit nem tudta megjeleníteni az értékesítési árakban, aminek következtében a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékben romlott jövedelmezősége (azaz veszteségessé vált).

| (237) | Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat nem volna képes fenntartani az alacsony áron érkező kínai behozatallal szemben értékesítései volumeneit és piaci részesedését. Nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növekedne Kína piaci részesedése. Az értékesítési volumen csökkenése még kisebb kapacitáskihasználást és a termelési átlagköltség növekedését eredményezné. A növekvő árnyomással együtt ez az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan pénzügyi helyzetének további romlásához, végül pedig az előállítási helyszínek bezárásához, majd a gazdasági ágazat eltűnéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(237)

Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat nem volna képes fenntartani az alacsony áron érkező kínai behozatallal szemben értékesítései volumeneit és piaci részesedését. Nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növekedne Kína piaci részesedése. Az értékesítési volumen csökkenése még kisebb kapacitáskihasználást és a termelési átlagköltség növekedését eredményezné. A növekvő árnyomással együtt ez az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan pénzügyi helyzetének további romlásához, végül pedig az előállítási helyszínek bezárásához, majd a gazdasági ágazat eltűnéséhez vezetne.

| (238) | Ebből a Bizottság az a következtetést vonta le, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a kínai behozatal által okozott károk folytatódásához vezetne, és az uniós gazdasági ágazat már egyébként is bizonytalan helyzete valószínűleg tovább romlana. |
| --- | --- |

(238)

Ebből a Bizottság az a következtetést vonta le, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a kínai behozatal által okozott károk folytatódásához vezetne, és az uniós gazdasági ágazat már egyébként is bizonytalan helyzete valószínűleg tovább romlana.

4.8.   Következtetés

Következtetés

| (239) | Az intézkedések hatályon kívül helyezése nyomán minden valószínűség szerint jelentős mértékben megnőne a dömpingelt kínai behozatal, és annak árai alákínálnának az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a kár folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(239)

Az intézkedések hatályon kívül helyezése nyomán minden valószínűség szerint jelentős mértékben megnőne a dömpingelt kínai behozatal, és annak árai alákínálnának az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a kár folytatódásának valószínűsége.

4.9.   A kár megismétlődésének valószínűsége

A kár megismétlődésének valószínűsége

| (240) | A Bizottság emellett úgy találta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a további károk megismétlődésének valószínűsége. Még ha az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett folyamatos kár nem is a vizsgált behozatalnak lenne tulajdonítható, a Bizottság úgy találta, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a harmadik országok felé felszámított alacsonyabb exportárak (lásd a (165) preambulumbekezdést), a Kínában megfigyelhető jelentős szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje miatt (lásd a 4.7. szakaszt) a kár megismétlődne. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság emellett úgy találta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a további károk megismétlődésének valószínűsége. Még ha az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett folyamatos kár nem is a vizsgált behozatalnak lenne tulajdonítható, a Bizottság úgy találta, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a harmadik országok felé felszámított alacsonyabb exportárak (lásd a (165) preambulumbekezdést), a Kínában megfigyelhető jelentős szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje miatt (lásd a 4.7. szakaszt) a kár megismétlődne.

5.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (241) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. |
| --- | --- |

(241)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével.

| (242) | A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(242)

A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (243) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás várható folytatódására vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(243)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás várható folytatódására vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (244) | A vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén igen nagy a valószínűsége annak, hogy az uniós gazdasági ágazat törékeny helyzete jelentős mértékben tovább romlik. |
| --- | --- |

(244)

A vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén igen nagy a valószínűsége annak, hogy az uniós gazdasági ágazat törékeny helyzete jelentős mértékben tovább romlik.

| (245) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(245)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.

5.2.   Az importőrök és a felhasználók érdeke

Az importőrök és a felhasználók érdeke

| (246) | Ahogy a (16) és (19) preambulumbekezdésben szerepel, egyetlen importőr sem jelentkezett, illetve nem vett részt a vizsgálatban. Ahogy az együttműködés hasonló hiánya mellett zajló korábbi vizsgálatok esetében is, a Bizottság ezúttal is arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne kedvezőtlen hatással az uniós importőrökre és felhasználókra. |
| --- | --- |

(246)

Ahogy a (16) és (19) preambulumbekezdésben szerepel, egyetlen importőr sem jelentkezett, illetve nem vett részt a vizsgálatban. Ahogy az együttműködés hasonló hiánya mellett zajló korábbi vizsgálatok esetében is, a Bizottság ezúttal is arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne kedvezőtlen hatással az uniós importőrökre és felhasználókra.

5.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (247) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyekből az következik, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatalára vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(247)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyekből az következik, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatalára vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (248) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket. Az érdekelt felek kellő időt kaptak arra, hogy tájékoztatás kapcsán észrevételeket fogalmazzanak meg, vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Sem észrevétel vagy beadvány, sem meghallgatás iránti kérés nem érkezett. |
| --- | --- |

(248)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket. Az érdekelt felek kellő időt kaptak arra, hogy tájékoztatás kapcsán észrevételeket fogalmazzanak meg, vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Sem észrevétel vagy beadvány, sem meghallgatás iránti kérés nem érkezett.

| (249) | A fenti megfontolásokból következik, hogy a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára alkalmazandó, a végleges rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(249)

A fenti megfontolásokból következik, hogy a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára alkalmazandó, a végleges rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (250) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazandók. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(250)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazandók. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

| (251) | Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követő) alkalmazására vonatkozó kérelmeket haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz. (79) A kérelemnek minden releváns információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos – változását. Az indokolt esetekben a Bizottság a rendelet módosítása útján aktualizálja az egyedi vámtételek igénybevételére jogosult vállalatok jegyzékét. |
| --- | --- |

(251)

Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követő) alkalmazására vonatkozó kérelmeket haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz. (79) A kérelemnek minden releváns információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos – változását. Az indokolt esetekben a Bizottság a rendelet módosítása útján aktualizálja az egyedi vámtételek igénybevételére jogosult vállalatok jegyzékét.

79

| (252) | Figyelembe véve az 2018/1046/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (80) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni. |
| --- | --- |

(252)

Figyelembe véve az 2018/1046/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (80) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni.

80

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (253) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(253)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok (TARIC-kódok: 7607111110 és 7607191010) alá tartozó, legalább 0,007 mm, de 0,021 mm-nél kisebb vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, legfeljebb 10 kg tömegű könnyű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| CeDo (Shanghai) Ltd, Shanghai | 14,2 % | B299 |
| Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City | 14,6 % | B301 |
| Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo | 15,6 % | B300 |
| Able Packaging Co. Ltd, Shanghai | 14,6 % | B302 |
| Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co. Ltd, Guangzhou | 14,6 % | B303 |
| Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao City | 14,6 % | B304 |
| Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co. Ltd, Shanghai | 14,6 % | B305 |
| Weifang Quanxin Aluminium Foil Co. Ltd, Linqu | 14,6 % | B306 |
| Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd, Zhengzhou City | 14,6 % | B307 |
| Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co. Ltd, Zhouzhou City | 14,6 % | B308 |
| Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co. Ltd, Zibo | 14,6 % | B309 |
| Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao | 14,6 % | B310 |
| Minden más vállalat | 35,6 % | B999 |

Vállalat

Vám

TARIC-kiegészítő kód

CeDo (Shanghai) Ltd, Shanghai

14,2 %

B299

Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City

14,6 %

B301

Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo

15,6 %

B300

Able Packaging Co. Ltd, Shanghai

14,6 %

B302

Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co. Ltd, Guangzhou

14,6 %

B303

Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao City

14,6 %

B304

Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co. Ltd, Shanghai

14,6 %

B305

Weifang Quanxin Aluminium Foil Co. Ltd, Linqu

14,6 %

B306

Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd, Zhengzhou City

14,6 %

B307

Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co. Ltd, Zhouzhou City

14,6 %

B308

Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co. Ltd, Zibo

14,6 %

B309

Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co. Ltd, Yuyao

14,6 %

B310

Minden más vállalat

35,6 %

B999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:

| a) | a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakban nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket; |
| --- | --- |

a)

a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakban nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan, a Kínai Népköztársaságban működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan, a Kínai Népköztársaságban működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik;

| c) | az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára, |
| --- | --- |

c)

az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára,

a Bizottság az 1. cikk (2) bekezdését módosíthatja úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszi a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, és ezáltal a legfeljebb 14,6 %-os vámtételű súlyozott átlagos vám hatálya alá vonja.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 217/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 69., 2013.3.13., 11. o.).

2

(3)  
  HL C 188., 2017.6.14., 21. o.

3

(4)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 95., 2018.3.13., 8. o.).

4

(5)  COM(2017) 483 final/2.

5

(6)  Lásd a végleges rendelet (13) preambulumbekezdését, amely megerősíti a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2012. szeptember 17-i 833/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 251., 2012.9.18., 29. o., a továbbiakban: eredeti rendelet) (27)–(53) preambulumbekezdését. Lásd különösen a (31) preambulumbekezdést.

6

(7)  Sanghaji Határidős Tőzsde (Shanghai Futures Exchanges, SHFE, http://www.shfe.com.cn/en/).

7

(8)  Eredeti rendelet, (33) preambulumbekezdés.

8

(9)  Ugyanott, (34) preambulumbekezdés.

9

(10)  Jelentés, 2. fejezet, 6–7. o.

10

(11)  Jelentés, 2. fejezet, 10. o.

11

(12)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law, (hozzáférés: 2019. január 25.).

12

(13)  Jelentés, 2. fejezet, 20–21. o.

13

(14)  Jelentés, 3. fejezet, 41. o., 73–74. o.

14

(15)  Jelentés, 6. fejezet, 120–121. o.

15

(16)  Jelentés, 6. fejezet, 122–135. o.

16

(17)  Jelentés, 7. fejezet, 167–168. o.

17

(18)  Jelentés, 8. fejezet, 169–170. o., 200–201. o.

18

(19)  Jelentés, 2. fejezet, 15–16. o.; Jelentés, 4. fejezet, 50. o., 84. o.; Jelentés, 5. fejezet, 108–9. o.

19

(20)  Jelentés, 3. fejezet, 22–24. o. és 5. fejezet, 97–108. o.

20

(21)  Jelentés, 5. fejezet, 104–9. o.

21

(22)  OECD (2019), Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (A nemzetközi piacokon tapasztalható torzulások mérése. Az alumíniumipari értéklánc), OECD Trade Policy Papers, 218. szám, OECD Publishing, Párizs, https://doi.org/10.1787/c82911ab-en

22

(23)  OECD-tanulmány, 29. o.

23

(24)  Ausztrál Dömpingellenes Bizottság, Aluminium Extrusions from China (Kínából származó extrudált alumíniumtermékek), REP 248, 79. o. (2015. július 13.).

24

Aluminium Extrusions from China (Kínából származó extrudált alumíniumtermékek)

(25)  Taube, M. (2017). Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry (A kínai nemvasfémágazat piaci torzulásainak elemzése), Think!Desk, 2017. április 24., 51. o.

25

Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry (A kínai nemvasfémágazat piaci torzulásainak elemzése)

(26)  Lásd például a jelentést arról, hogy shandongi tartományi kormánynak nem sikerült megállítania az alumíniumgyártási kapacitás bővülését: https://mp.weixin.qq.com/s?__biz=MzI2OTUyMzA0Nw==&mid=2247494318&idx=1&sn=9690ca50845c19f38eafff659516817a&chksm=eaddaba6ddaa22b071a5e2588aa787ed6f6a1a964ccae55c4d85c6f7ccbfcb5cedd3cdceac9d&scene=0&pass_ticket=JFplYZoDqNTFmOPYUGJbMwF0XlC1N3hAJ3EYPpsKx6rkt4fSeZ4TwIvB5BffX4du#rd (hozzáférés: 2019. február 22.).

26

(27)  Jelentés, 15. fejezet, 387–388. o.

27

(28)  Jelentés, 5. fejezet, 100–1. o.

28

(29)  Jelentés, 2. fejezet, 26. o.

29

(30)  Jelentés, 2. fejezet, 31–2. o.

30

(31)  Lásd: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU, (hozzáférés: 2019. január 25.).

31

(32)  Jelentés, 15. fejezet, 388. o.

32

(33)  http://www.chalco.com.cn/chalcoen/rootfiles/2018/04/19/1524095189602052-1524095189604257.pdf (hozzáférés: 2019. március 8.)

33

(34)  Jelentés, 4. fejezet, 41–2. o., 83. o.

34

(35)  The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People's Republic of China (2016–2020) (A Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terve [2016–2020]), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf

35

(36)  Jelentés, 15. fejezet, 377. o.

36

(37)  Jelentés, 12. fejezet, 275–282. o. és 15. fejezet, 378–382. o.

37

(38)  Jelentés, 12. fejezet, 275–282. o.

38

(39)  Jelentés, 15. fejezet, 378–382. o., 390. o.

39

(40)  Jelentés, 15. fejezet, 384–385. o.

40

(41)  Jelentés, 15. fejezet, 382–383. o.

41

(42)  Jelentés, 15. fejezet, 385–386. o.

42

(43)  Jelentés, 15. fejezet, 386. o.

43

(44)  Jelentés, 15. fejezet, 377–387. o.

44

(45)  Jelentés, 15. fejezet, 378. o. és 389. o. OECD-tanulmány, 25–26. o.

45

(46)  Jelentés, 15. fejezet, 390–391. o.

46

(47)  Jelentés, 15. fejezet, 392–393. o.

47

(48)  Jelentés, 15. fejezet, 393–394. o.

48

(49)  Jelentés, 15. fejezet, 395–396. o.

49

(50)  Más források kedvezményes árú villamos energiához való hozzáférésről is beszámolnak. Lásd például: Economic Information Daily: Worrying over growth downturns, western region releasing preferential policies to support high energy consumption industries (A növekedés visszaesése miatti aggodalmában a nyugati régió a magas energiafelhasználású ágazatok támogatását célzó preferenciális politikákat vezet be) http://jjckb.xinhuanet.com/2012-07/24/content_389459.htm (hozzáférés: 2019. február 22.),, amely arról számol be, hogy a nyugati tartományok (például Shaanxi, Ningxia, Qinghai és Gansu) további beruházások odavonzása érdekében továbbra is alacsony áron biztosítanak villamos energiát.

50

Economic Information Daily:

(51)  Ugyanott, 16. o., 30. o. A kínai hatóságok egyéb inputok kapcsán is beavatkoznak. Ennek tipikus példája a szén, amelynek esetében a kormány fenntartja magának a jogot arra, hogy a szén árának növekedését kontrollálja. Lásd: https://policycn.com/policy_ticker/coal-price-unlikely-to-jump-during-heating-season/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (hozzáférés: 2019. február 22.).

51

(52)  Ugyanott, 16–18. o.

52

(53)  Jelentés, 6. fejezet, 138–149. o.

53

(54)  Jelentés, 9. fejezet, 216. o.

54

(55)  Jelentés, 9. fejezet, 213–215. o.

55

(56)  Jelentés, 9. fejezet, 209–211. o.

56

(57)  Decision Memorandum for the Preliminary Affirmative Determination: Countervailing Duty Investigation of certain Aluminium Foil from The People's Republic of China (Határozati feljegyzés ideiglenes megállapításhoz. A Kínából származó bizonyos alumíniumfóliákra kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálat), közzétette: Nemzetközi Kereskedelmi Minisztérium, Kereskedelmi Minisztérium, 2017. augusztus 7., IX.E. 30. o., megtekinthető a következő internetcímen: https://enforcement.trade.gov/frn/summary/prc/2017-17113-1.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. március 11.).

57

(58)  Jelentés, 13. fejezet, 332–337. o.

58

(59)  Jelentés, 13. fejezet, 336. o.

59

(60)  Jelentés, 13. fejezet, 337–341. o.

60

(61)  Jelentés, 6. fejezet, 114–117. o.

61

(62)  Jelentés, 6. fejezet, 119. o.

62

(63)  Jelentés, 6. fejezet, 120. o.

63

(64)  Jelentés, 6. fejezet, 121–122. o., 126–128. o., 133–135. o.

64

(65)  Jelentés, 6. fejezet, 121–122. o., 126–128. o., 133–135. o.

65

(66)  Jelentés, 15. fejezet, 386. o.

66

(67)  Lásd például: China Economic Daily: Chinese Academy of Fiscal Sciences reports indicates SOEs are getting loans at rates 1.5 percent lower than private companies (A Kínai Pénzügytudományi Akadémia jelentése szerint az állami tulajdonú vállalatok a magántulajdonú vállalatoknál 1,5 %-kal kisebb költségekkel jutnak hitelhez) http://www.ce.cn/xwzx/gnsz/gdxw/201708/01/t20170801_24724804.shtml (hozzáférés: 2019. február 22.).

67

(68)  OECD-tanulmány, 21. o.

68

(69)  Ha egyetlen hasonló fejlettségű országban sem folyik a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása, mérlegelhető valamely más termék előállítása a felülvizsgálat tárgyát képező termék általános kategóriájában és/vagy ágazatában.

69

(70)  https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (hozzáférés: 2019. január 25.)

70

(71)  A „fémalapanyag” kategória C24.4.2 kód alatt magában foglalja az alumíniumot.

71

(72)  A NACE-kódok a következő internetcímen tekinthetők meg: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html

72

(73)  A munkaerőköltségek a következő internetcímen tekinthetők meg: http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088

73

(74)  A feldolgozóiparra jellemző belföldi termelői árindex éves alakulását ismertető sajtóközlemény a következő internetcímen tekinthető meg: http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x

74

(75)  A törökországi villamosenergia-árakat ismertető sajtóközlemény a következő internetcímen tekinthető meg: http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=27665

75

(76)  A Bizottság (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelete (2015. december 17.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről, HL L 332., 2015.12.18., 63. o., (31) preambulumbekezdés.

76

(77)  Ugyanott, (83–84) preambulumbekezdés.

77

(78)  US International Trade Commission, Aluminium Foil from China, Investigation Nos. 701-TA-570 and 731-TA-1346 (Final) (Az Amerikai Egyesült Államok Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága, Kínából származó alumíniumfóliák, 701-TA-570 és 731-TA-1346 (Final) számú vizsgálatok), 2018. április, VII-4. táblázat.

78

(79)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

79

(80)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

80

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán szerepelnie kell a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatnak:

| 1. | a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása; |
| --- | --- |

1.

a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása;

| 2. | a következő nyilatkozat:

  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) egyes alumíniumfólia-tekercset a(z) (vállalat neve és székhelye) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.
  Dátum és aláírás”. |
| --- | --- |

2.

a következő nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) egyes alumíniumfólia-tekercset a(z) (vállalat neve és székhelye) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.

Dátum és aláírás”.

---

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/98 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/98

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/916 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 4.)

az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási aránynak a 2019. naptári év vonatkozásában történő rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (3) bekezdésére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1306/2013/EU rendelet 25. cikke értelmében minden év elején a közvetlen kifizetéseknek a rendelet 26. cikkében említett pénzügyi fegyelmi mechanizmussal történő csökkentése révén létre kell hozni egy olyan tartalékot, amelynek célja a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos válságok esetén további támogatást nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(1)

Az 1306/2013/EU rendelet 25. cikke értelmében minden év elején a közvetlen kifizetéseknek a rendelet 26. cikkében említett pénzügyi fegyelmi mechanizmussal történő csökkentése révén létre kell hozni egy olyan tartalékot, amelynek célja a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos válságok esetén további támogatást nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára.

| (2) | Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerint az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletben (2) a piachoz kapcsolódó kiadások és a közvetlen kifizetések finanszírozása tekintetében meghatározott éves felső összeghatárok betartása érdekében kiigazítási arányt kell meghatározni a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan, amennyiben az adott közbenső összeghatár alá tartozó intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső összeghatárok túllépése várható. |
| --- | --- |

(2)

Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerint az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletben (2) a piachoz kapcsolódó kiadások és a közvetlen kifizetések finanszírozása tekintetében meghatározott éves felső összeghatárok betartása érdekében kiigazítási arányt kell meghatározni a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan, amennyiben az adott közbenső összeghatár alá tartozó intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső összeghatárok túllépése várható.

| (3) | A mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartaléknak a Bizottság 2020. évi költségvetési tervezetében feltüntetett összege folyó áron 478 millió EUR. Az összeg fedezése érdekében a 2019. naptári év tekintetében az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében nyújtott közvetlen kifizetésekre alkalmazni kell a pénzügyi fegyelmi mechanizmust. |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartaléknak a Bizottság 2020. évi költségvetési tervezetében feltüntetett összege folyó áron 478 millió EUR. Az összeg fedezése érdekében a 2019. naptári év tekintetében az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében nyújtott közvetlen kifizetésekre alkalmazni kell a pénzügyi fegyelmi mechanizmust.

| (4) | A Bizottság 2020. évi költségvetési tervezetében meghatározott, a közvetlen kifizetésekre és a piachoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó előrejelzések szerint nincs szükség a pénzügyi fegyelmi mechanizmus további alkalmazására. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2020. évi költségvetési tervezetében meghatározott, a közvetlen kifizetésekre és a piachoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó előrejelzések szerint nincs szükség a pénzügyi fegyelmi mechanizmus további alkalmazására.

| (5) | Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésével összhangban az alkalmazás évének június 30-áig rögzíteni kell a kiigazítási arányt. |
| --- | --- |

(5)

Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésével összhangban az alkalmazás évének június 30-áig rögzíteni kell a kiigazítási arányt.

| (6) | Általános szabályként az adott (N.) naptári évre közvetlen kifizetés iránti támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére az N+1. pénzügyi éven belüli rögzített kifizetési időszakban kell folyósítani a kifizetést. A tagállamok azonban – bizonyos korlátokon belül – a szóban forgó kifizetési időszak lejárta után, késedelmesen is teljesíthetnek a mezőgazdasági termelők részére kifizetéseket. Az ilyen késedelmes kifizetések teljesítésére egy későbbi pénzügyi évben is sor kerülhet. Ha egy adott naptári évben pénzügyi fegyelmet kell alkalmazni, a kiigazítási arányt csak azokra a kifizetésekre szabad alkalmazni, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell. Ezért a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kiigazítási arány csak azokra a kifizetésekre alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a kifizetést mikor folyósítják a mezőgazdasági termelők részére. |
| --- | --- |

(6)

Általános szabályként az adott (N.) naptári évre közvetlen kifizetés iránti támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére az N+1. pénzügyi éven belüli rögzített kifizetési időszakban kell folyósítani a kifizetést. A tagállamok azonban – bizonyos korlátokon belül – a szóban forgó kifizetési időszak lejárta után, késedelmesen is teljesíthetnek a mezőgazdasági termelők részére kifizetéseket. Az ilyen késedelmes kifizetések teljesítésére egy későbbi pénzügyi évben is sor kerülhet. Ha egy adott naptári évben pénzügyi fegyelmet kell alkalmazni, a kiigazítási arányt csak azokra a kifizetésekre szabad alkalmazni, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell. Ezért a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kiigazítási arány csak azokra a kifizetésekre alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a kifizetést mikor folyósítják a mezőgazdasági termelők részére.

| (7) | Az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően meghatározott, a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási arány az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó közvetlen kifizetések összegének 2 000 EUR-t meghaladó részére alkalmazandó. Emellett az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közvetlen kifizetések fokozatos bevezetése következtében a kiigazítási arány Horvátország esetében csak 2022. január 1-jétől alkalmazandó. Az e rendeletben meghatározandó kiigazítási arányt ezért az említett tagállam mezőgazdasági termelőinek folyósított kifizetésekre nem kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(7)

Az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően meghatározott, a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kiigazítási arány az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó közvetlen kifizetések összegének 2 000 EUR-t meghaladó részére alkalmazandó. Emellett az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közvetlen kifizetések fokozatos bevezetése következtében a kiigazítási arány Horvátország esetében csak 2022. január 1-jétől alkalmazandó. Az e rendeletben meghatározandó kiigazítási arányt ezért az említett tagállam mezőgazdasági termelőinek folyósított kifizetésekre nem kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1306/2013/EU rendelet 25. és 26. cikkével és az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban a kiigazítási arány meghatározása érdekében az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében a mezőgazdasági termelőknek a 2019. naptári év tekintetében benyújtott támogatási kérelmek alapján teljesítendő, 2 000 EUR-t meghaladó összegű közvetlen kifizetések összegét 1,441101 %-os kiigazítási arány alkalmazásával csökkenteni kell.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott csökkentés Horvátország esetében nem alkalmazandó.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

3

---

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/100

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/917 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. június 4.)

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/848 rendeletének 25. cikke szerinti, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerhez szükséges műszaki leírások, intézkedések és egyéb követelmények megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (2) bekezdésének a)–f) pontjára,

mivel:

| (1) | A fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozása érdekében meg kell határozni és el kell fogadni a rendszer végrehajtásának egységes feltételeit biztosító műszaki leírásokat, intézkedéseket és egyéb követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozása érdekében meg kell határozni és el kell fogadni a rendszer végrehajtásának egységes feltételeit biztosító műszaki leírásokat, intézkedéseket és egyéb követelményeket.

| (2) | Az e rendeletben előírt műszaki leírások, intézkedések és egyéb követelmények összhangban vannak a fizetésképtelenségi eljárásokkal foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben előírt műszaki leírások, intézkedések és egyéb követelmények összhangban vannak a fizetésképtelenségi eljárásokkal foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/848 rendelet 25. cikke (2) bekezdésének a)–f) pontjaiban említett, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer végrehajtásának egységes feltételeit biztosító műszaki leírásokat, intézkedéseket és egyéb követelményeket a melléklet tartalmazza.

A fizetésképtelenségi nyilvántartásokat össze kell kapcsolni e műszaki leírások, intézkedések és egyéb követelmények szerint 2021. június 30-ig.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 141., 2015.6.5., 19. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKK SZERINTI MŰSZAKI LEÍRÁSOK, INTÉZKEDÉSEK ÉS EGYÉB KÖVETELMÉNYEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL

1.   Tárgy

A fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer (a továbbiakban: IRI) a nemzeti nyilvántartásokat és az európai igazságügyi portált összekapcsoló decentralizált rendszer. Az IRI központi keresőszolgáltatásként működik, amely az (EU) 2015/848 rendelet által megállapított összes kötelező információt, valamint a nemzeti nyilvántartásokban szereplő egyéb információt és dokumentumot elérhetővé teszi.

2.   Fogalommeghatározások

a)   „HyperText Transport Protocol Secure” vagy „HTTPS”: titkosított kommunikációs és biztonságos csatlakozási csatornák;

b)   „Fizetésképtelenségi adatrekord”: az (EU) 2015/848 rendelet 24. cikkében említett, valamely adós fizetésképtelenségi eljárására vonatkozó olyan információk összessége, amelyet a nemzeti fizetésképtelenségi nyilvántartásokban közzé kell tenni, és amely az (EU) 2015/848 rendelet 25. cikkében meghatározottak szerint a központi elektronikus hozzáférési ponton (az európai igazságügyi portálon) keresztül érhető el.

c)   „tagállami fizetésképtelenségi nyilvántartási végpont”: a fizetésképtelenségi adatrekord információk forrása; az európai igazságügyi portál lekérdezi az ezen információk birtokosaként eljáró tagállami fizetésképtelenségi nyilvántartási végpontot, és biztosítja a kért adatokat;

d)   „nemzeti nyilvántartási szám”: az a nyilvántartási szám, amely alatt a jogi személy bejegyzésre került a cégnyilvántartásba, vagy az összehasonlítható nyilvántartásba, illetve a magánszemélyek vonatkozásában a személyi azonosító szám, vagy azzal egyenértékű azonosító szám.

e)   „származási letagadhatatlanság”: azon intézkedések, amelyek igazolják az adatok sértetlenségét és származását olyan módszerek segítségével, mint a digitális tanúsítás, a nyilvános kulcsú infrastruktúra, és a digitális aláírások;

f)   „beérkezési letagadhatatlanság”: azon intézkedések, amelyek igazolják a kibocsátó számára az adatok meghatározott címzetthez történő beérkezését olyan módszerek segítségével, mint a digitális tanúsítás, a nyilvános kulcsú infrastruktúra, és a digitális aláírások;

g)   „platform”: az európai igazságügyi portálon működő központi keresőrendszer;

h)   „nyilvántartás”: az (EU) 2015/848 rendelet 24. cikkében meghatározott fizetésképtelenségi nyilvántartások;

i)   „egyszerű objektumelérési protokoll”: a World Wide Web Konzorcium szabványainak megfelelő olyan üzenetküldő protokollra vonatkozó előírás, amely a webes szolgáltatások számítógépes hálózatokon belüli megvalósítására vonatkozó strukturált információ cseréjéhez alkalmazandó;

j)   „webes szolgáltatás”: olyan szoftverrendszer, amelynek célja az együttműködő gépek közötti kapcsolat támogatása egy hálózaton belül; amely géppel feldolgozható formátumban leírt interfésszel rendelkezik.

3.   Az adatközlés módja

3.1.   Az IRI a nyilvántartások összekapcsolása céljából szolgáltatásalapú elektronikus adatközlési módszereket – például webes szolgáltatásokat, vagy más újrahasználható digitális szolgáltatási infrastruktúrákat – alkalmaz.

3.2.   Az európai igazságügyi portál és a platform illetve egy tagállami fizetésképtelenségi nyilvántartási végpont és a platform közötti kommunikáció közvetlen kommunikáció. A platformról a nyilvántartások felé irányuló kommunikáció közvetlen kommunikáció vagy többszereplős kommunikáció lehet.

4.   Kommunikációs protokollok

4.1.   A portál, a platform, a nyilvántartások és az opcionális hozzáférési pontok közötti kommunikáció céljából biztonságos internet protokollokat – mint a https – kell használni.

4.2.   Strukturált adatok és metaadatok továbbítása szabványos kommunikációs protokollok, például Simple Object Access Protocol (SOAP) használatával történik.

5.   Biztonsági előírások

Az IRI-n keresztül történő információáramlás és -megosztás tekintetében az információtechnológiai biztonsági minimumkövetelmények betartását biztosító műszaki intézkedések az alábbiakat foglalják magukban:

| a) | az információ bizalmas jellegét biztosító intézkedések, többek között biztonságos csatornák (https) használata; |
| --- | --- |

a)

az információ bizalmas jellegét biztosító intézkedések, többek között biztonságos csatornák (https) használata;

| b) | az adatcsere során az adatok integritását biztosító intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az adatcsere során az adatok integritását biztosító intézkedések;

| c) | az IRI-n belül annak biztosítására szolgáló intézkedések, hogy a küldő eredete és az információ beérkezése ne lehessen letagadható; |
| --- | --- |

c)

az IRI-n belül annak biztosítására szolgáló intézkedések, hogy a küldő eredete és az információ beérkezése ne lehessen letagadható;

| d) | olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy a biztonsági események az információtechnológiai biztonsági követelményekre vonatkozó nemzetközi ajánlásokkal összhangban kerüljenek rögzítésre; |
| --- | --- |

d)

olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy a biztonsági események az információtechnológiai biztonsági követelményekre vonatkozó nemzetközi ajánlásokkal összhangban kerüljenek rögzítésre;

| e) | bármely nyilvántartott felhasználó hitelesítését és engedélyezését, valamint az IRI-n belül a portállal, platformmal vagy a nyilvántartásokkal összekapcsolt rendszerek azonosságának vizsgálatát lehetővé tévő intézkedések; |
| --- | --- |

e)

bármely nyilvántartott felhasználó hitelesítését és engedélyezését, valamint az IRI-n belül a portállal, platformmal vagy a nyilvántartásokkal összekapcsolt rendszerek azonosságának vizsgálatát lehetővé tévő intézkedések;

| f) | olyan intézkedések, amelyek az automatizált keresések – például a captcha modul használata –, a nyilvántartások lemásolása elleni védelemre irányulnak, mint például az egyes nyilvántartásokból visszaküldött eredmények maximum számának meghatározása. |
| --- | --- |

f)

olyan intézkedések, amelyek az automatizált keresések – például a captcha modul használata –, a nyilvántartások lemásolása elleni védelemre irányulnak, mint például az egyes nyilvántartásokból visszaküldött eredmények maximum számának meghatározása.

6.   A nyilvántartások és az IRI közötti információcserébe tartozó adatok

6.1.   A tagállamok valamennyi nyilvántartására vonatkozó azonos szerkezetű és típusú közös információkészlet megnevezése a továbbiakban: fizetésképtelenségi adatrekordtörzs.

Minden tagállam lehetőséget kap arra, hogy a fizetésképtelenségi adatrekordtörzset konkrét információkkal bővítse. A fizetésképtelenségi adatrekordból származó adatot a létrehozott interfész leírás alapján kell modellezni.

6.2.   Az információcsere kiterjed a beérkezés, a rögzítés és a jelentéstétel céljából szükséges üzenetekre is.

7.   A szabványos üzenetformátum szerkezete

A nyilvántartások és a platform, illetve a portál közötti információcsere szabványos adatstrukturálási módszereken alapul és kifejezésére szabványos üzenetformátum, például XML-formátum alkalmazandó.

8.   A platformon közlendő adatok

8.1.   Az interoperabilitásra vonatkozó követelmények előírják, hogy az egyes nyilvántartások által nyújtandó szolgáltatásoknak egységeseknek kell lenniük, és ugyanazokat az interfészeket kell tartalmazniuk, annak érdekében, hogy a hívó alkalmazásnak – mint az európai igazságügyi portál – egyetlen típusú interfésszel kelljen kölcsönhatásba lépnie, amely egy közös adatelem-készletet jelenít meg. Ez a megközelítés megköveteli, hogy a tagállamok összehangolják a belső adatstruktúráikat annak érdekében, hogy a Bizottság által rendelkezésre bocsátott interfész-előírásoknak megfeleljenek.

8.2.   A platformon rendeltetésének betöltése érdekében a következő adatokat kell közölni:

| a) | A platformmal összekapcsolt rendszerek azonosítását lehetővé tévő adatok; ilyen adat állhat URL-ekből, amelyek egyedileg azonosítják az IRI-ben szereplő rendszereket; |
| --- | --- |

a)

A platformmal összekapcsolt rendszerek azonosítását lehetővé tévő adatok; ilyen adat állhat URL-ekből, amelyek egyedileg azonosítják az IRI-ben szereplő rendszereket;

| b) | minden más olyan működési adat, amelynek segítségével a megfelelő és hatékony keresőszolgáltatás, valamint a nyilvántartások kölcsönös átjárhatósága biztosítható a platformon. Ezen adatok körébe kódlisták, referenciaadatok, glosszáriumok, e metaadatok vonatkozó fordításai tartozhatnak, valamint rögzítési és jelentéstételi adatok. |
| --- | --- |

b)

minden más olyan működési adat, amelynek segítségével a megfelelő és hatékony keresőszolgáltatás, valamint a nyilvántartások kölcsönös átjárhatósága biztosítható a platformon. Ezen adatok körébe kódlisták, referenciaadatok, glosszáriumok, e metaadatok vonatkozó fordításai tartozhatnak, valamint rögzítési és jelentéstételi adatok.

8.3.   A platform által kezelt adatok és metaadatok feldolgozása és tárolása a jelen melléklet 5. szakaszában meghatározott biztonsági követelményekkel összhangban történik.

9.   A rendszer üzemeltetésének módszere és a platform által nyújtott informatikai szolgáltatások

9.1.   Az információmegosztás és információcsere tekintetében a rendszer üzemeltetése az alábbi technikai módszeren alapul:

| a) | a megfelelő nyelvi változatban történő üzenettovábbítás céljából a platform referenciaadat-eszközöket bocsát rendelkezésre, például kódlistákat, ellenőrzött szótárakat és glosszáriumokat; |
| --- | --- |

a)

a megfelelő nyelvi változatban történő üzenettovábbítás céljából a platform referenciaadat-eszközöket bocsát rendelkezésre, például kódlistákat, ellenőrzött szótárakat és glosszáriumokat;

| b) | adott esetben a szótárakban és szószedetekben szereplő terminusokat le kell fordítani az EU hivatalos nyelveire; lehetőség szerint elismert szabványokat és szabványosított üzenetformátumokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

adott esetben a szótárakban és szószedetekben szereplő terminusokat le kell fordítani az EU hivatalos nyelveire; lehetőség szerint elismert szabványokat és szabványosított üzenetformátumokat kell alkalmazni.

9.2.   A Bizottság tájékoztatni fogja a tagállamokat az üzemeltetés és a platform által nyújtott informatikai szolgáltatások nyújtásának részleteiről.

10.   Keresési szempontok

10.1.   Az IRI-n keresztül végzett keresés indításakor ki kell jelölni legalább egy országot.

10.2.   A portál az alábbi harmonizált keresési szempontokat kínálja fel:

| a) | név, |
| --- | --- |

a)

név,

| b) | nemzeti nyilvántartási szám |
| --- | --- |

b)

nemzeti nyilvántartási szám

E két szempont felváltva, illetve együttesen is alkalmazható.

10.3.   A portál egyéb keresési szempontokat is felkínálhat.

11.   Fizetési módok

11.1.   Azon dokumentumok és adatok esetében, amelyek kiadásáért a tagállamok díjat számolnak fel és amelyek az IRI-n keresztül az e-igazságügyi portálon hozzáférhetők, a rendszer a felhasználók számára lehetővé teszi a széleskörűen elterjedt fizetési módszerekkel, például hitel- és betéti kártyával történő online fizetést.

11.2.   A rendszer alternatív online fizetési módszereket, pl. banki átutalást vagy különböző letéti konstrukciókat (virtuális pénztárca) is felkínálhat.

12.   A szolgáltatások rendelkezésre állása

12.1.   A szolgáltatás megszakítás nélkül rendelkezésre áll, a rendszer legalább 98 %-os rendelkezésre állási arányával, ide nem értve a tervezett karbantartást.

12.2.   A tagállamok a karbantartási műveletekről az alábbiak szerint értesítik a Bizottságot:

| a) | öt munkanappal korábban olyan karbantartási műveletek esetén, amelyek legfeljebb 4 órás leállást okozhatnak; |
| --- | --- |
| b) | 10 munkanappal korábban olyan karbantartási műveletek esetén, amelyek legfeljebb 12 órás leállást okozhatnak; |
| c) | 30 munkanappal korábban az adatközpont infrastruktúrájának olyan karbantartási munkálatai esetén, amelyek legfeljebb évente hat napos leállást okozhatnak. |

a)

öt munkanappal korábban olyan karbantartási műveletek esetén, amelyek legfeljebb 4 órás leállást okozhatnak;

b)

10 munkanappal korábban olyan karbantartási műveletek esetén, amelyek legfeljebb 12 órás leállást okozhatnak;

c)

30 munkanappal korábban az adatközpont infrastruktúrájának olyan karbantartási munkálatai esetén, amelyek legfeljebb évente hat napos leállást okozhatnak.

Amennyiben lehetséges, a karbantartási műveleteket a hivatali órákon kívüli időpontban (közép-európai idő szerint 19:00 és 8:00 óra között) kell végezni.

12.3.   Ha a tagállamok heti rendszeres karbantartási időket határoztak meg, értesítik a Bizottságot arról, hogy ezeket a meghatározott időszakokat a hét mely napjára és milyen időpontra ütemezik. A fenti 12.2. pont a)–c) alpontjaiban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül, ha a tagállamok által működtetett rendszer ilyen előre meghatározott időszakon belül válik hozzáférhetetlenné, a tagállamok eltekinthetnek a Bizottság esetenkénti értesítésétől.

12.4.   Valamely tagállami rendszer váratlan műszaki meghibásodása esetén az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot az általa működtetett rendszer hozzáférhetetlenné válásáról, valamint, ha ismeretes, a szolgáltatás várható helyreállításának időpontjáról.

12.5.   Bármely olyan változás esetén, amely hatással lehet a központi platformmal való kapcsolatra, a tagállam előzetesen tájékoztatja a Bizottságot, amint elegendő műszaki információ áll rendelkezésre a változással kapcsolatban.

12.6.   A központi platform vagy a portál váratlan műszaki meghibásodása esetén a Bizottság haladéktalanul értesíti a tagállamokat a platform vagy a portál hozzáférhetetlenné válásáról, valamint, ha ismeretes, a szolgáltatás várható helyreállításának időpontjáról.

13.   Az átírás szabályai

A tagállami végrehajtás támogatja az átírás és a latin betűkkel való írás nemzeti előírásait a különleges karakterek használatát illetően, a keresési adatok és a visszaküldött eredmények tekintetében.

---

HATÁROZATOK

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/104 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/104

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2019/918 HATÁROZATA

(2019. május 29.)

a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 254. és 255. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Törvényszék huszonhárom bírájának hivatali ideje 2019. augusztus 31-én lejár. |
| --- | --- |

(1)

A Törvényszék huszonhárom bírájának hivatali ideje 2019. augusztus 31-én lejár.

| (2) | Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék bíráinak száma 2019. szeptember 1-jétől tagállamonként kettő. Az említett rendelet 2. cikkének c) pontja értelmében a 2019. szeptember 1-jétől kinevezendő kilenc további bíró közül öt bíró hivatali ideje 2025. augusztus 31-én jár le. |
| --- | --- |

(2)

Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék bíráinak száma 2019. szeptember 1-jétől tagállamonként kettő. Az említett rendelet 2. cikkének c) pontja értelmében a 2019. szeptember 1-jétől kinevezendő kilenc további bíró közül öt bíró hivatali ideje 2025. augusztus 31-én jár le.

| (3) | Ezért a 2019. szeptember 1-jétől2025. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére. |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 2019. szeptember 1-jétől2025. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére.

| (4) | Eugène BUTTIGIEG, Anthony COLLINS, Ramona FRENDO, Colm MAC EOCHAIDH, Jan PASSER és Vesna TOMLJENOVIĆ megbízatásának megújítását javasolták. |
| --- | --- |

(4)

Eugène BUTTIGIEG, Anthony COLLINS, Ramona FRENDO, Colm MAC EOCHAIDH, Jan PASSER és Vesna TOMLJENOVIĆ megbízatásának megújítását javasolták.

| (5) | Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, Johannes LAITENBERGER, Gabriele STEINFATT, José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES, Miguel SAMPOL PUCURULL, Tamara PERIŠIN és Rimvydas NORKUS első hivatali időre való kinevezését javasolták a Törvényszék bíráiként. Rimvydas NORKUS a Litván Köztársaság által a Törvényszék 2013-as részleges megújulásának keretében javasolt bírát, Egidijus BIELIŪNAS-t váltja fel. |
| --- | --- |

(5)

Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, Johannes LAITENBERGER, Gabriele STEINFATT, José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES, Miguel SAMPOL PUCURULL, Tamara PERIŠIN és Rimvydas NORKUS első hivatali időre való kinevezését javasolták a Törvényszék bíráiként. Rimvydas NORKUS a Litván Köztársaság által a Törvényszék 2013-as részleges megújulásának keretében javasolt bírát, Egidijus BIELIŪNAS-t váltja fel.

| (6) | Az említett jelölteket a Törvényszék bíráiként első hivatali időre ki kell nevezni Alfred DITTRICH, Ignacio ULLOA RUBIO, Leopoldo CALVO-SOTELO IBÁÑEZ-MARTÍN és Egidijus BIELIŪNAS helyére, továbbá az (EU, Euratom) 2015/2422 rendelet 2. cikkének c) pontjában előírt további tisztségek betöltésére. |
| --- | --- |

(6)

Az említett jelölteket a Törvényszék bíráiként első hivatali időre ki kell nevezni Alfred DITTRICH, Ignacio ULLOA RUBIO, Leopoldo CALVO-SOTELO IBÁÑEZ-MARTÍN és Egidijus BIELIŪNAS helyére, továbbá az (EU, Euratom) 2015/2422 rendelet 2. cikkének c) pontjában előírt további tisztségek betöltésére.

| (7) | Emellett a (EU, Euratom) 2015/2422 rendelet 2. cikkének c) pontja értelmében a 2019. szeptember 1-jétől kinevezendő kilenc további bíró közül négy bíró hivatali ideje 2022. augusztus 31-én jár le. |
| --- | --- |

(7)

Emellett a (EU, Euratom) 2015/2422 rendelet 2. cikkének c) pontja értelmében a 2019. szeptember 1-jétől kinevezendő kilenc további bíró közül négy bíró hivatali ideje 2022. augusztus 31-én jár le.

| (8) | Iko NÕMM-nek a Törvényszék bírájává történő kinevezését javasolták. |
| --- | --- |

(8)

Iko NÕMM-nek a Törvényszék bírájává történő kinevezését javasolták.

| (9) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkével létrehozott bizottság véleményt nyilvánított Eugène BUTTIGIEG-nek, Anthony COLLINS-nak, Ramona FRENDO-nak, Johannes LAITENBERGER-nek, Colm MAC EOCHAIDH-nek, José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES-nek, Iko NÕMM-nek, Rimvydas NORKUS-nak, Jan PASSER-nek, Tamara PERIŠIN-nek, Miguel SAMPOL PUCURULL-nak, Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL-nek, Gabriele STEINFATT-nak és Vesna TOMLJENOVIĆ-nak a bírói feladatok Törvényszéken történő ellátására való alkalmasságáról, |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkével létrehozott bizottság véleményt nyilvánított Eugène BUTTIGIEG-nek, Anthony COLLINS-nak, Ramona FRENDO-nak, Johannes LAITENBERGER-nek, Colm MAC EOCHAIDH-nek, José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES-nek, Iko NÕMM-nek, Rimvydas NORKUS-nak, Jan PASSER-nek, Tamara PERIŠIN-nek, Miguel SAMPOL PUCURULL-nak, Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL-nek, Gabriele STEINFATT-nak és Vesna TOMLJENOVIĆ-nak a bírói feladatok Törvényszéken történő ellátására való alkalmasságáról,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok kormányainak képviselői a 2019. szeptember 1-jétől
  2025. augusztus 31-ig tartó időszakra az alábbi személyeket a Törvényszék bíráivá nevezik ki:

| — | Eugène BUTTIGIEG, |
| --- | --- |

—

Eugène BUTTIGIEG,

| — | Anthony COLLINS, |
| --- | --- |

—

Anthony COLLINS,

| — | Ramona FRENDO, |
| --- | --- |

—

Ramona FRENDO,

| — | Johannes LAITENBERGER, |
| --- | --- |

—

Johannes LAITENBERGER,

| — | Colm MAC EOCHAIDH, |
| --- | --- |

—

Colm MAC EOCHAIDH,

| — | José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES, |
| --- | --- |

—

José MARTÍN Y PÉREZ DE NANCLARES,

| — | Rimvydas NORKUS, |
| --- | --- |

—

Rimvydas NORKUS,

| — | Jan PASSER, |
| --- | --- |

—

Jan PASSER,

| — | Tamara PERIŠIN, |
| --- | --- |

—

Tamara PERIŠIN,

| — | Miguel SAMPOL PUCURULL, |
| --- | --- |

—

Miguel SAMPOL PUCURULL,

| — | Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL, |
| --- | --- |

—

Petra ŠKVAŘILOVÁ-PELZL,

| — | Gabriele STEINFATT, |
| --- | --- |

—

Gabriele STEINFATT,

| — | Vesna TOMLJENOVIĆ. |
| --- | --- |

—

Vesna TOMLJENOVIĆ.

(2)   A tagállamok kormányainak képviselői a 2019. szeptember 1-jétől2022. augusztus 31-ig tartó időszakra Iko NÕMM-öt a Törvényszék bírájává nevezik ki.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 29-én.

az elnök

L. ODOBESCU

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2015/2422 rendelete (2015. december 16.) az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról (HL L 341., 2015.12.24., 14. o.).

1

---

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/106

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/919 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. június 4.)

a 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv támogatása céljából a kedvtelési célú vízi járművekre és motoros vízi sporteszközökre vonatkozóan kidolgozott harmonizált szabványokról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 14. cikkének megfelelően azokról a termékekről, amelyek részben vagy egészben megfelelnek azon harmonizált szabványoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 2013/53/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletben meghatározott követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 14. cikkének megfelelően azokról a termékekről, amelyek részben vagy egészben megfelelnek azon harmonizált szabványoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a 2013/53/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletben meghatározott követelményeknek, amelyekre az említett szabványok vagy azok részei vonatkoznak.

| (2) | A C(2015)8736 bizottsági végrehajtási határozattal (3) a Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC) olyan, a 2013/53/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok kidolgozására, módosítására és véglegesítésére, hogy azok összhangba kerüljenek a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletében meghatározott, a hatályon kívül helyezett 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (4) képes szigorúbb alapvető követelményekkel. |
| --- | --- |

(2)

A C(2015)8736 bizottsági végrehajtási határozattal (3) a Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (CENELEC) olyan, a 2013/53/EU irányelvet támogató harmonizált szabványok kidolgozására, módosítására és véglegesítésére, hogy azok összhangba kerüljenek a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletében meghatározott, a hatályon kívül helyezett 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (4) képes szigorúbb alapvető követelményekkel.

| (3) | A CEN/CENELEC kifejezett felkérést kapott arra nézve, hogy fogadjon el új szabványokat az elektromos rendszerekre, a vízbe esés elleni védelemre, a vízszennyezés megelőzésére, a hajóépítő táblájára, a kezelési kézikönyvre, a fő kormányvezérlő-állásból való kilátásra, a többtörzsű vízi járművek felhajtóerejére és menekülési útvonalaira, a gázrendszerekre, a kipufogógáz-kibocsátásra és a vízi jármű azonosítására vonatkozóan, valamint hogy felülvizsgálja a meglévő szabványokat és a kidolgozás alatt álló szabványtervezeteket. |
| --- | --- |

(3)

A CEN/CENELEC kifejezett felkérést kapott arra nézve, hogy fogadjon el új szabványokat az elektromos rendszerekre, a vízbe esés elleni védelemre, a vízszennyezés megelőzésére, a hajóépítő táblájára, a kezelési kézikönyvre, a fő kormányvezérlő-állásból való kilátásra, a többtörzsű vízi járművek felhajtóerejére és menekülési útvonalaira, a gázrendszerekre, a kipufogógáz-kibocsátásra és a vízi jármű azonosítására vonatkozóan, valamint hogy felülvizsgálja a meglévő szabványokat és a kidolgozás alatt álló szabványtervezeteket.

| (4) | A C(2015)8736 végrehajtási határozatban megfogalmazott kérelem alapján a CEN/CENELEC több, a kishajókra és a felfújható csónakokra vonatkozó harmonizált szabványt módosított. |
| --- | --- |

(4)

A C(2015)8736 végrehajtási határozatban megfogalmazott kérelem alapján a CEN/CENELEC több, a kishajókra és a felfújható csónakokra vonatkozó harmonizált szabványt módosított.

| (5) | A harmonizált szabványok mellékleteit a CEN/CENELEC úgy módosította, hogy azok tartalmazzák a 2013/53/EU irányelv teljes címét, valamint hogy egyértelmű és részletes módon jelezzék a szabványok rendelkezései és a vonatkozó alapvető követelmények közötti összefüggést. |
| --- | --- |

(5)

A harmonizált szabványok mellékleteit a CEN/CENELEC úgy módosította, hogy azok tartalmazzák a 2013/53/EU irányelv teljes címét, valamint hogy egyértelmű és részletes módon jelezzék a szabványok rendelkezései és a vonatkozó alapvető követelmények közötti összefüggést.

| (6) | A C(2015)8736 végrehajtási határozatban megfogalmazott kérelem alapján a CEN/CENELEC kidolgozta az EN ISO 8666:2018 szabványt. Ez a szabvány tekintendő a referenciaszabványnak a fő hajóméretek és a kapcsolódó adatok, a tömegadatok és a különböző terhelési feltételek vonatkozásában. A szóban forgó szabvány műszaki előírásokat tartalmaz a hajótesthossznak a 2013/53/EU irányelv 3. cikke 10. pontjában található meghatározásához kapcsolódóan. |
| --- | --- |

(6)

A C(2015)8736 végrehajtási határozatban megfogalmazott kérelem alapján a CEN/CENELEC kidolgozta az EN ISO 8666:2018 szabványt. Ez a szabvány tekintendő a referenciaszabványnak a fő hajóméretek és a kapcsolódó adatok, a tömegadatok és a különböző terhelési feltételek vonatkozásában. A szóban forgó szabvány műszaki előírásokat tartalmaz a hajótesthossznak a 2013/53/EU irányelv 3. cikke 10. pontjában található meghatározásához kapcsolódóan.

| (7) | A Bizottság és a CEN/CENELEC közösen megvizsgálta, hogy a CEN/CENELEC által a kishajókra és a felfújható csónakokra vonatkozóan kidolgozott szabványok megfelelnek-e a C(2015)8736 végrehajtási határozatban foglalt kérelemnek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság és a CEN/CENELEC közösen megvizsgálta, hogy a CEN/CENELEC által a kishajókra és a felfújható csónakokra vonatkozóan kidolgozott szabványok megfelelnek-e a C(2015)8736 végrehajtási határozatban foglalt kérelemnek.

| (8) | A kishajókra és a felfújható csónakokra vonatkozó előírások eleget tesznek a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletében meghatározott követelményeknek. Ezért a szóban forgó szabványok hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(8)

A kishajókra és a felfújható csónakokra vonatkozó előírások eleget tesznek a 2013/53/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében, valamint az említett irányelv I. mellékletében meghatározott követelményeknek. Ezért a szóban forgó szabványok hivatkozásait indokolt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (9) | Vissza kell vonni tehát az olyan szabványokra történő hivatkozásokat, amelyek helyébe a CEN/CENELEC által kidolgozott új szabványok lépnek. |
| --- | --- |

(9)

Vissza kell vonni tehát az olyan szabványokra történő hivatkozásokat, amelyek helyébe a CEN/CENELEC által kidolgozott új szabványok lépnek.

| (10) | A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a kihirdetése napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(10)

A harmonizált szabványnak való megfelelés alapján a szóban forgó szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételi időpontjától kezdődően vélelmezhető az uniós harmonizációs jogszabályokban meghatározott, megfelelő alapvető követelményeknek való megfelelés. Következésképpen elő kell írni, hogy e határozat a kihirdetése napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kedvtelési célú vízi járművekre és motoros vízi sporteszközökre vonatkozó, a 2013/53/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott és e határozat I. mellékletében szereplő harmonizált szabványokra vonatkozó referenciák közzétételre kerülnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2. cikk

A kedvtelési célú vízi járművekre és motoros vízi sporteszközökre vonatkozó, a 2013/53/EU irányelv támogatása céljából kidolgozott és e határozat II. mellékletében szereplő harmonizált szabványokra vonatkozó referenciákat törölni kell az Európai Unió Hivatalos Lapjából.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/53/EU irányelve (2013. november 20.) a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 90. o.).

2

(3)  A Bizottság C(2015)8736 végrehajtási határozata (2015. december 15.) a kedvtelési célú vízi járművek és a motoros vízi sporteszközök tekintetében az Európai Szabványügyi Bizottsághoz és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottsághoz intézett, a kedvtelési célú vízi járművekről és a motoros vízi sporteszközökről, valamint a 94/25/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. november 20-i 2013/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási kérelemről.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/25/EK irányelve (1994. június 16.) a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 164., 1994.6.30., 15. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

| Szám | A szabvány hivatkozása |
| --- | --- |
| 1. | EN ISO 6185-1:2018 |
| | Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001) |
| 2. | EN ISO 6185-2:2018 |
| | Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001) |
| 3. | EN ISO 6185-3:2018 |
| | Felfújható csónakok. 3. rész: 8 m-nél kisebb hajótest-hosszúságú és legalább 15 kW motorteljesítményű csónakok (ISO 6185-3:2014) |
| 4. | EN ISO 6185-4:2018 |
| | Felfújható csónakok. 4. rész: 8 m és 24 m közötti hosszúságú csónakok, legalább 15 kW teljesítményű motorral (ISO 6185-4:2011, 2014. 08. 01-jei helyesbített változat) |
| 5. | EN ISO 7840:2018 |
| | Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2013) |
| 6. | EN ISO 8469:2018 |
| | Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2013) |
| 7. | EN ISO 8666:2018 |
| | Kishajók. Főbb adatok (ISO 8666:2016) |
| 8. | EN ISO 8849:2018 |
| | Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003) |
| 9. | EN ISO 9093-1:2018 |
| | Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994) |
| 10. | EN ISO 9093-2:2018 |
| | Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002) |
| 11. | EN ISO 11192:2018 |
| | Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005) |
| 12. | EN ISO 11547:2018 |
| | Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994) |
| 13. | EN ISO 11812:2018 |
| | Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001) |
| 14. | EN ISO 12215-1:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000) |
| 15. | EN ISO 12215-2:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-2:2002) |
| 16. | EN ISO 12215-3:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002) |
| 17. | EN ISO 12215-4:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002) |
| 18. | EN ISO 12215-5:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 5. rész: Az egytörzsű hajók tervezett nyomásai, tervezett feszültségei, a méretek meghatározása (ISO 12215-5:2008, tartalmazza az Amd 1:2014 módosítást) |
| 19. | EN ISO 12215-6:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 6. rész: Szerkezeti elrendezés és részletek (ISO 12215-6:2008) |
| 20. | EN ISO 12215-8:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 8. rész: Kormánylapátok (ISO 12215-8:2009, tartalmazza a Cor 1:2010 helyesbítést) |
| 21. | EN ISO 12215-9:2018 |
| | Kishajók. Hajótest-konstrukció és méretre vágások. 9. rész: Vitorláshajó-tartozékok (ISO 12215-9:2012) |
| 22. | EN ISO 12216:2018 |
| | Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002) |
| 23. | EN ISO 13297:2018 |
| | Kishajók. Villamos rendszerek. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2014) |
| 24. | EN ISO 13590:2018 |
| | Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003) |
| 25. | EN ISO 14509-1:2018 |
| | Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 1. rész: Az elhaladási zaj mérése (ISO 14509-1:2008) |
| 26. | EN ISO 14509-3:2018 |
| | Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 3. rész: A hangemisszió értékeléséhez alkalmazott számítási és mérési eljárások (ISO 14509-3:2009) |
| 27. | EN ISO 15083:2018 |
| | Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003) |
| 28. | EN ISO 15084:2018 |
| | Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003) |
| 29. | EN ISO 16180:2018 |
| | Kishajók. Navigációs fények. Telepítés, elhelyezés és láthatóság (ISO 16180:2013) |
| 30. | EN ISO 21487:2018 |
| | Kishajók. Állandó beépítésű benzin- és dízel-üzemanyagtartályok (ISO 21487:2012, tartalmazza az Amd 1:2014 és az Amd 2:2015 módosítást) |
| 31. | EN ISO 25197:2018 |
| | Kishajók. Villamos/elektronikus vezérlőrendszerek a kormányműhöz, a váltóhoz és a szabályzókarhoz (ISO 25197:2012, tartalmazza az Amd 1:2014 módosítást) |

Szám

A szabvány hivatkozása

1.

EN ISO 6185-1:2018

Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001)

2.

EN ISO 6185-2:2018

Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001)

3.

EN ISO 6185-3:2018

Felfújható csónakok. 3. rész: 8 m-nél kisebb hajótest-hosszúságú és legalább 15 kW motorteljesítményű csónakok (ISO 6185-3:2014)

4.

EN ISO 6185-4:2018

Felfújható csónakok. 4. rész: 8 m és 24 m közötti hosszúságú csónakok, legalább 15 kW teljesítményű motorral (ISO 6185-4:2011, 2014. 08. 01-jei helyesbített változat)

5.

EN ISO 7840:2018

Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2013)

6.

EN ISO 8469:2018

Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2013)

7.

EN ISO 8666:2018

Kishajók. Főbb adatok (ISO 8666:2016)

8.

EN ISO 8849:2018

Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003)

9.

EN ISO 9093-1:2018

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994)

10.

EN ISO 9093-2:2018

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002)

11.

EN ISO 11192:2018

Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005)

12.

EN ISO 11547:2018

Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994)

13.

EN ISO 11812:2018

Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001)

14.

EN ISO 12215-1:2018

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000)

15.

EN ISO 12215-2:2018

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-2:2002)

16.

EN ISO 12215-3:2018

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002)

17.

EN ISO 12215-4:2018

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002)

18.

EN ISO 12215-5:2018

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 5. rész: Az egytörzsű hajók tervezett nyomásai, tervezett feszültségei, a méretek meghatározása (ISO 12215-5:2008, tartalmazza az Amd 1:2014 módosítást)

19.

EN ISO 12215-6:2018

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 6. rész: Szerkezeti elrendezés és részletek (ISO 12215-6:2008)

20.

EN ISO 12215-8:2018

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 8. rész: Kormánylapátok (ISO 12215-8:2009, tartalmazza a Cor 1:2010 helyesbítést)

21.

EN ISO 12215-9:2018

Kishajók. Hajótest-konstrukció és méretre vágások. 9. rész: Vitorláshajó-tartozékok (ISO 12215-9:2012)

22.

EN ISO 12216:2018

Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002)

23.

EN ISO 13297:2018

Kishajók. Villamos rendszerek. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2014)

24.

EN ISO 13590:2018

Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003)

25.

EN ISO 14509-1:2018

Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 1. rész: Az elhaladási zaj mérése (ISO 14509-1:2008)

26.

EN ISO 14509-3:2018

Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 3. rész: A hangemisszió értékeléséhez alkalmazott számítási és mérési eljárások (ISO 14509-3:2009)

27.

EN ISO 15083:2018

Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003)

28.

EN ISO 15084:2018

Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003)

29.

EN ISO 16180:2018

Kishajók. Navigációs fények. Telepítés, elhelyezés és láthatóság (ISO 16180:2013)

30.

EN ISO 21487:2018

Kishajók. Állandó beépítésű benzin- és dízel-üzemanyagtartályok (ISO 21487:2012, tartalmazza az Amd 1:2014 és az Amd 2:2015 módosítást)

31.

EN ISO 25197:2018

Kishajók. Villamos/elektronikus vezérlőrendszerek a kormányműhöz, a váltóhoz és a szabályzókarhoz (ISO 25197:2012, tartalmazza az Amd 1:2014 módosítást)

---

II. MELLÉKLET

| Szám | A szabvány hivatkozása |
| --- | --- |
| 1. | EN ISO 6185-1:2001 |
| | Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001) |
| 2. | EN ISO 6185-2:2001 |
| | Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001) |
| 3. | EN ISO 6185-3:2014 |
| | Felfújható csónakok. 3. rész: 8 m-nél kisebb hajótest-hosszúságú és legalább 15 kW motorteljesítményű csónakok (ISO 6185-3:2014) |
| 4. | EN ISO 6185-4:2011 |
| | Felfújható csónakok. 4. rész: 8 m és 24 m közötti hosszúságú csónakok, legalább 15 kW teljesítményű motorral (ISO 6185-4:2011, 2014. 08. 01-jei helyesbített változat) |
| 5. | EN ISO 7840:2013 |
| | Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2013) |
| 6. | EN ISO 8469:2013 |
| | Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2013) |
| 7. | EN ISO 8849:2003 |
| | Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003) |
| 8. | EN ISO 9093-1:1997 |
| | Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994) |
| 9. | EN ISO 9093-2:2002 |
| | Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002) |
| 10. | EN ISO 11192:2005 |
| | Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005) |
| 11. | EN ISO 11547:1995 |
| | Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994) |
| | EN ISO 11547:1995/A1:2000 |
| 12. | EN ISO 11812:2001 |
| | Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001) |
| 13. | EN ISO 12215-1:2000 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000) |
| 14. | EN ISO 12215-2:2002 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-2:2002) |
| 15. | EN ISO 12215-3:2002 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002) |
| 16. | EN ISO 12215-4:2002 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002) |
| 17. | EN ISO 12215-5:2008 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 5. rész: Az egytörzsű hajók tervezett nyomásai, tervezett feszültségei, a méretek meghatározása (ISO 12215-5:2008) |
| | EN ISO 12215-5:2008/A1:2014 |
| 18. | EN ISO 12215-6:2008 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 6. rész: Szerkezeti elrendezés és részletek (ISO 12215-6:2008) |
| 19. | EN ISO 12215-8:2009 |
| | Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 8. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-8:2009) |
| | EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 |
| 20. | EN ISO 12215-9:2012 |
| | Kishajók. Hajótest-konstrukció és méretre vágások. 9. rész: Vitorláshajó-tartozékok (ISO 12215-9:2012) |
| 21. | EN ISO 12216:2002 |
| | Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002) |
| 22. | EN ISO 13297:2014 |
| | Kishajók. Villamos rendszerek. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2014) |
| 23. | EN ISO 13590:2003 |
| | Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003) |
| | EN ISO 13590:2003/AC:2004 |
| 24. | EN ISO 14509-1:2008 |
| | Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 1. rész: Az elhaladási zaj mérése (ISO 14509-1:2008) |
| 25. | EN ISO 14509-3:2009 |
| | Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 3. rész: A hangemisszió értékeléséhez alkalmazott számítási és mérési eljárások (ISO 14509-3:2009) |
| 26. | EN ISO 15083:2003 |
| | Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003) |
| 27. | EN ISO 15084:2003 |
| | Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003) |
| 28. | EN ISO 16180:2013 |
| | Kishajók. Navigációs fények. Telepítés, elhelyezés és láthatóság (ISO 16180:2013) |
| 29. | EN ISO 21487:2012 |
| | Kishajók. Állandó beépítésű benzin- és dízel-üzemanyagtartályok (ISO 21487:2012) |
| | EN ISO 21487:2012/A1:2014 |
| | EN ISO 21487:2012/A2:2015 |
| 30. | EN ISO 25197:2012 |
| | Kishajók. Villamos/elektronikus vezérlőrendszerek a kormányműhöz, a váltóhoz és a szabályzókarhoz (ISO 25197:2012) |
| | EN ISO 25197:2012/A1:2014 |

Szám

A szabvány hivatkozása

1.

EN ISO 6185-1:2001

Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001)

2.

EN ISO 6185-2:2001

Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001)

3.

EN ISO 6185-3:2014

Felfújható csónakok. 3. rész: 8 m-nél kisebb hajótest-hosszúságú és legalább 15 kW motorteljesítményű csónakok (ISO 6185-3:2014)

4.

EN ISO 6185-4:2011

Felfújható csónakok. 4. rész: 8 m és 24 m közötti hosszúságú csónakok, legalább 15 kW teljesítményű motorral (ISO 6185-4:2011, 2014. 08. 01-jei helyesbített változat)

5.

EN ISO 7840:2013

Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2013)

6.

EN ISO 8469:2013

Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2013)

7.

EN ISO 8849:2003

Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003)

8.

EN ISO 9093-1:1997

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994)

9.

EN ISO 9093-2:2002

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002)

10.

EN ISO 11192:2005

Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005)

11.

EN ISO 11547:1995

Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994)

EN ISO 11547:1995/A1:2000

12.

EN ISO 11812:2001

Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001)

13.

EN ISO 12215-1:2000

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000)

14.

EN ISO 12215-2:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-2:2002)

15.

EN ISO 12215-3:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002)

16.

EN ISO 12215-4:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002)

17.

EN ISO 12215-5:2008

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 5. rész: Az egytörzsű hajók tervezett nyomásai, tervezett feszültségei, a méretek meghatározása (ISO 12215-5:2008)

EN ISO 12215-5:2008/A1:2014

18.

EN ISO 12215-6:2008

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 6. rész: Szerkezeti elrendezés és részletek (ISO 12215-6:2008)

19.

EN ISO 12215-8:2009

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 8. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-8:2009)

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

20.

EN ISO 12215-9:2012

Kishajók. Hajótest-konstrukció és méretre vágások. 9. rész: Vitorláshajó-tartozékok (ISO 12215-9:2012)

21.

EN ISO 12216:2002

Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002)

22.

EN ISO 13297:2014

Kishajók. Villamos rendszerek. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2014)

23.

EN ISO 13590:2003

Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003)

EN ISO 13590:2003/AC:2004

24.

EN ISO 14509-1:2008

Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 1. rész: Az elhaladási zaj mérése (ISO 14509-1:2008)

25.

EN ISO 14509-3:2009

Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 3. rész: A hangemisszió értékeléséhez alkalmazott számítási és mérési eljárások (ISO 14509-3:2009)

26.

EN ISO 15083:2003

Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003)

27.

EN ISO 15084:2003

Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003)

28.

EN ISO 16180:2013

Kishajók. Navigációs fények. Telepítés, elhelyezés és láthatóság (ISO 16180:2013)

29.

EN ISO 21487:2012

Kishajók. Állandó beépítésű benzin- és dízel-üzemanyagtartályok (ISO 21487:2012)

EN ISO 21487:2012/A1:2014

EN ISO 21487:2012/A2:2015

30.

EN ISO 25197:2012

Kishajók. Villamos/elektronikus vezérlőrendszerek a kormányműhöz, a váltóhoz és a szabályzókarhoz (ISO 25197:2012)

EN ISO 25197:2012/A1:2014

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/114

---

AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSÁNAK 1/2019 HATÁROZATA

(2019. május 23.)

az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatásköröknek az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházásáról [2019/920]

AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (1) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja (a továbbiakban: az AKCS-csoport), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) 2020. február 29-éig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja (a továbbiakban: az AKCS-csoport), másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) 2020. február 29-éig alkalmazandó.

| (2) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban 2018 szeptemberében elindították az új AKCS–EU partnerségi megállapodásról szóló tárgyalásokat. Amennyiben az új megállapodás nem válik alkalmazandóvá a hatályos jogi keret lejártának napja előtt, átmeneti intézkedéseket szükséges elfogadni. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban 2018 szeptemberében elindították az új AKCS–EU partnerségi megállapodásról szóló tárgyalásokat. Amennyiben az új megállapodás nem válik alkalmazandóvá a hatályos jogi keret lejártának napja előtt, átmeneti intézkedéseket szükséges elfogadni.

| (3) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében a Miniszterek Tanácsa az új megállapodás hatályba lépéséig esetlegesen szükségessé váló átmeneti intézkedéseket fogadhat el. |
| --- | --- |

(3)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében a Miniszterek Tanácsa az új megállapodás hatályba lépéséig esetlegesen szükségessé váló átmeneti intézkedéseket fogadhat el.

| (4) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése szerint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa határozatot fogadhat el a hatásköreinek AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházásáról, ideértve az átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatáskört. |
| --- | --- |

(4)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése szerint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa határozatot fogadhat el a hatásköreinek AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházásáról, ideértve az átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatáskört.

| (5) | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa az éves rendes ülését 2019. május 23–24-én tartja meg Brüsszelben. Az átmeneti intézkedésekről nem egyeztek meg, ezért azokat az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa nem fogadhatja el a rendes ülésén. Mivel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa nem tervez további üléseket az AKCS–EU partnerségi megállapodás lejárta előtt, annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az átmeneti intézkedésekről szóló határozat időben történő elfogadását, szükséges az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára átruházni az átmeneti intézkedéseknek az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti elfogadásáról szóló határozatra vonatkozó hatáskört. |
| --- | --- |

(5)

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa az éves rendes ülését 2019. május 23–24-én tartja meg Brüsszelben. Az átmeneti intézkedésekről nem egyeztek meg, ezért azokat az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa nem fogadhatja el a rendes ülésén. Mivel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa nem tervez további üléseket az AKCS–EU partnerségi megállapodás lejárta előtt, annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az átmeneti intézkedésekről szóló határozat időben történő elfogadását, szükséges az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára átruházni az átmeneti intézkedéseknek az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti elfogadásáról szóló határozatra vonatkozó hatáskört.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa AKCS–EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban felhatalmazza az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságát az új megállapodás hatályba lépéséig esetlegesen szükségessé váló átmeneti intézkedésekről szóló határozatnak az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdésével összhangban történő elfogadására.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. május 23-án.

Az AKCS-EK Miniszterek Tanácsa részéről

az elnök

Tjekero TWEYA

---

(1)  
  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

---

Helyesbítések

| 2019.6.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 146/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.6.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 146/116

---

Helyesbítés a 748/2012/EU rendeletnek a kockázatalapú megfelelőség-ellenőrzés I. mellékletbe történő felvétele és a környezetvédelmi követelmények végrehajtása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. március 12-i (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 144., 2019. június 3.
  )

A 3. oldalon, 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2020. március 23-tól kell alkalmazni, kivéve az 1. cikk (2) bekezdését és a melléklet 11., 13–14., 23–26., 28. és 30. pontját, 40. pontjának 21.B.85. pontját és 43. pontját, amelyeket 2019. június 23-tól kell alkalmazni.”

---