# Europeiska unionens L 164/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 164 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången20 juni 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 164

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången20 juni 2019

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/982 av den 5 juni 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) | 1 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/983 av den 5 juni 2019 om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (
  1
  ) | 23 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/984 av den 5 juni 2019 om ändring av rådets direktiv 96/53/EG vad gäller tidsfristen för att införa särskilda regler om största tillåtna längd för förarhytter som ger bättre aerodynamisk prestanda, energieffektivitet och säkerhetsprestanda | 30 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/982 av den 5 juni 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet)

1

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/983 av den 5 juni 2019 om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (
  1
  )

1

23

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/984 av den 5 juni 2019 om ändring av rådets direktiv 96/53/EG vad gäller tidsfristen för att införa särskilda regler om största tillåtna längd för förarhytter som ger bättre aerodynamisk prestanda, energieffektivitet och säkerhetsprestanda

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2019/982

av den 5 juni 2019

om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (nedan kallat AKFM-avtalet) utgör en lämplig ram för multilateralt samarbete i syfte att främja utveckling, bevarande, rationell förvaltning och bästa nyttjande av levande marina resurser i Medelhavet och Svarta havet på en nivå som anses hållbar och medför en låg risk för kollaps för bestånden. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om inrättande av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (nedan kallat AKFM-avtalet) utgör en lämplig ram för multilateralt samarbete i syfte att främja utveckling, bevarande, rationell förvaltning och bästa nyttjande av levande marina resurser i Medelhavet och Svarta havet på en nivå som anses hållbar och medför en låg risk för kollaps för bestånden.

| (2) | Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP), såsom anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3), är att säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamhet är miljömässigt hållbar på lång sikt och förvaltas på ett sätt som stämmer överens med målen om att uppnå nytta ekonomiskt, socialt och i sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

(2)

Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP), såsom anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3), är att säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamhet är miljömässigt hållbar på lång sikt och förvaltas på ett sätt som stämmer överens med målen om att uppnå nytta ekonomiskt, socialt och i sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen.

| (3) | Europeiska unionen är liksom Bulgarien, Grekland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Italien, Cypern, Malta, Rumänien och Slovenien avtalsslutande parter i AKFM-avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska unionen är liksom Bulgarien, Grekland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Italien, Cypern, Malta, Rumänien och Slovenien avtalsslutande parter i AKFM-avtalet.

| (4) | De rekommendationer som antas av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (nedan kallad AKFM) är bindande för de avtalsslutande parterna. Eftersom unionen är en avtalsslutande part i AKFM-avtalet är dessa rekommendationer bindande för unionen och ska därför genomföras i unionsrätten, om deras innehåll inte redan täcks genom denna. |
| --- | --- |

(4)

De rekommendationer som antas av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (nedan kallad AKFM) är bindande för de avtalsslutande parterna. Eftersom unionen är en avtalsslutande part i AKFM-avtalet är dessa rekommendationer bindande för unionen och ska därför genomföras i unionsrätten, om deras innehåll inte redan täcks genom denna.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (4) fastställs vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde. Det är den lämpliga rättsakten för att genomföra innehållet i AKFM:s rekommendationer som antagits av AKFM och som ännu inte omfattas av unionsrätten. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (4) fastställs vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde. Det är den lämpliga rättsakten för att genomföra innehållet i AKFM:s rekommendationer som antagits av AKFM och som ännu inte omfattas av unionsrätten.

| (6) | Vid årsmötet 2015 antog AKFM rekommendation GFCM/39/2015/2 om upprättande av minimistandarder för fiske med bottentrål efter bottenlevande bestånd i Siciliensundet. Dessa standarder omfattar tekniska bevarandeåtgärder för djuphavsräka (Parapenaeus longirostris) och kummel (Merluccius merluccius). En del av dessa åtgärder ingår redan i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (5) om minsta referensstorlekar för bevarande för de berörda arterna. De åtgärder i rekommendation 39/2015/2 som rör förvaltningen av flottan bör dock genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011. |
| --- | --- |

(6)

Vid årsmötet 2015 antog AKFM rekommendation GFCM/39/2015/2 om upprättande av minimistandarder för fiske med bottentrål efter bottenlevande bestånd i Siciliensundet. Dessa standarder omfattar tekniska bevarandeåtgärder för djuphavsräka (Parapenaeus longirostris) och kummel (Merluccius merluccius). En del av dessa åtgärder ingår redan i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (5) om minsta referensstorlekar för bevarande för de berörda arterna. De åtgärder i rekommendation 39/2015/2 som rör förvaltningen av flottan bör dock genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011.

| (7) | Vid årsmötet 2015 antog AKFM rekommendation GFCM/39/2015/3 om fastställande av åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) efter piggvar (Psetta maxima) i Svarta havet. De flesta av dessa åtgärder omfattas redan av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/218 (6), rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (7), rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (8), förordning (EU) nr 1343/2011, förordning (EU) nr 1380/2013 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (9). Ett antal åtgärder för förvaltning av flottan som ingår i rekommendation 39/2015/3 omfattas inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011. |
| --- | --- |

(7)

Vid årsmötet 2015 antog AKFM rekommendation GFCM/39/2015/3 om fastställande av åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) efter piggvar (Psetta maxima) i Svarta havet. De flesta av dessa åtgärder omfattas redan av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/218 (6), rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (7), rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (8), förordning (EU) nr 1343/2011, förordning (EU) nr 1380/2013 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (9). Ett antal åtgärder för förvaltning av flottan som ingår i rekommendation 39/2015/3 omfattas inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011.

| (8) | Vid årsmötet 2015 antog AKFM rekommendation GFCM/39/2015/4 om förvaltningsåtgärder för pigghaj i Svarta havet, med bestämmelser om minsta referensstorlek för bevarande för arten i fråga. |
| --- | --- |

(8)

Vid årsmötet 2015 antog AKFM rekommendation GFCM/39/2015/4 om förvaltningsåtgärder för pigghaj i Svarta havet, med bestämmelser om minsta referensstorlek för bevarande för arten i fråga.

| (9) | Vid årsmötet 2016 antog AKFM rekommendation GFCM/40/2016/4 om upprättande av en flerårig förvaltningsplan för fiske som nyttjar kummel och djuphavsräka i Siciliensundet (de geografiska delområdena 12, 13, 14, 15 och 16). Några av elementen i den fleråriga planen ingår redan i genomförandeförordning (EU) 2017/218 och förordning (EU) nr 1380/2013. Vissa åtgärder som anges i rekommendation 40/2016/4 omfattas dock inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011. |
| --- | --- |

(9)

Vid årsmötet 2016 antog AKFM rekommendation GFCM/40/2016/4 om upprättande av en flerårig förvaltningsplan för fiske som nyttjar kummel och djuphavsräka i Siciliensundet (de geografiska delområdena 12, 13, 14, 15 och 16). Några av elementen i den fleråriga planen ingår redan i genomförandeförordning (EU) 2017/218 och förordning (EU) nr 1380/2013. Vissa åtgärder som anges i rekommendation 40/2016/4 omfattas dock inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011.

| (10) | Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/2 om förvaltningen av fläckpagell i Alboránsjön (de geografiska delområdena 1, 2, 3) under en tvåårig övergångsperiod. Det operativa målet med den rekommendationen är att hålla fiskedödligheten för fläckpagell inom överenskomna försiktighetsreferenspunkter och att nå eller bibehålla maximal hållbar avkastning så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(10)

Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/2 om förvaltningen av fläckpagell i Alboránsjön (de geografiska delområdena 1, 2, 3) under en tvåårig övergångsperiod. Det operativa målet med den rekommendationen är att hålla fiskedödligheten för fläckpagell inom överenskomna försiktighetsreferenspunkter och att nå eller bibehålla maximal hållbar avkastning så snart som möjligt.

| (11) | Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/3 om upprättande av ett område med fiskebegränsningar i Jabuka/Pomo Pit i Adriatiska havet. |
| --- | --- |

(11)

Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/3 om upprättande av ett område med fiskebegränsningar i Jabuka/Pomo Pit i Adriatiska havet.

| (12) | Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/4 om en flerårig förvaltningsplan för fisket efter piggvar i Svarta havet (geografiska delområdet 29). I rekommendationen fastställs en rad förvaltningsåtgärder, tekniska åtgärder, åtgärder för flottan och kontrollåtgärder, som ett pilotprojekt för att bekämpa IUU-fiske efter piggvar i Svarta havet. Några av elementen i den fleråriga planen ingår redan i genomförandeförordning (EU) 2017/218, förordning (EG) nr 1005/2008, förordning (EG) nr 1224/2009, förordning (EU) nr 1343/2011, förordning (EU) nr 1380/2013 och genomförandeförordning (EU) nr 404/2011. Vissa åtgärder som anges i rekommendation 41/2017/4 omfattas dock inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011. |
| --- | --- |

(12)

Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/4 om en flerårig förvaltningsplan för fisket efter piggvar i Svarta havet (geografiska delområdet 29). I rekommendationen fastställs en rad förvaltningsåtgärder, tekniska åtgärder, åtgärder för flottan och kontrollåtgärder, som ett pilotprojekt för att bekämpa IUU-fiske efter piggvar i Svarta havet. Några av elementen i den fleråriga planen ingår redan i genomförandeförordning (EU) 2017/218, förordning (EG) nr 1005/2008, förordning (EG) nr 1224/2009, förordning (EU) nr 1343/2011, förordning (EU) nr 1380/2013 och genomförandeförordning (EU) nr 404/2011. Vissa åtgärder som anges i rekommendation 41/2017/4 omfattas dock inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011.

| (13) | Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/5 om upprättande av en regional adaptiv förvaltningsplan för nyttjande av rödkorall i Medelhavet. |
| --- | --- |

(13)

Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/5 om upprättande av en regional adaptiv förvaltningsplan för nyttjande av rödkorall i Medelhavet.

| (14) | Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/8 om ett internationellt system för gemensam inspektion och övervakning utanför vatten som ligger inom nationell jurisdiktion i Siciliensundet (de geografiska delområdena 12, 13, 14, 15 och 16) i vilket medlemsstaterna får besluta att delta. För att säkerställa efterlevnaden av GFP har unionslagstiftning antagits i syfte att upprätta ett system för kontroll, inspektion och verkställighet som omfattar bekämpning av IUU-verksamhet. Genom förordning (EG) nr 1224/2009 införs ett unionssystem för kontroll, inspektion och verkställighet med ett övergripande och integrerat tillvägagångssätt, för att säkerställa efterlevnad av alla bestämmelser i GFP. I genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1224/2009. Genom förordning (EG) nr 1005/2008 upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. I dessa förordningar ingår redan flera av de åtgärder som anges i rekommendation GFCM/41/2017/8. De åtgärderna behöver därför inte ingå i den här förordningen. Vissa åtgärder som anges i den rekommendationen omfattas dock inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011. |
| --- | --- |

(14)

Vid årsmötet 2017 antog AKFM rekommendation GFCM/41/2017/8 om ett internationellt system för gemensam inspektion och övervakning utanför vatten som ligger inom nationell jurisdiktion i Siciliensundet (de geografiska delområdena 12, 13, 14, 15 och 16) i vilket medlemsstaterna får besluta att delta. För att säkerställa efterlevnaden av GFP har unionslagstiftning antagits i syfte att upprätta ett system för kontroll, inspektion och verkställighet som omfattar bekämpning av IUU-verksamhet. Genom förordning (EG) nr 1224/2009 införs ett unionssystem för kontroll, inspektion och verkställighet med ett övergripande och integrerat tillvägagångssätt, för att säkerställa efterlevnad av alla bestämmelser i GFP. I genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1224/2009. Genom förordning (EG) nr 1005/2008 upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. I dessa förordningar ingår redan flera av de åtgärder som anges i rekommendation GFCM/41/2017/8. De åtgärderna behöver därför inte ingå i den här förordningen. Vissa åtgärder som anges i den rekommendationen omfattas dock inte av unionslagstiftningen och bör därför genomföras i unionsrätten genom förordning (EU) nr 1343/2011.

| (15) | Förordning (EU) nr 1343/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EU) nr 1343/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 1343/2011

Förordning (EU) nr 1343/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.1 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Denna förordning ska tillämpas på all yrkesmässig fiske- och vattenbruksverksamhet, samt på fritidsfiskeverksamhet när detta uttryckligen anges i denna förordning, som bedrivs av unionens fiskefartyg och av medborgare i medlemsstaterna i AKFM:s avtalsområde.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 2.1 ska första stycket ersättas med följande:

”Denna förordning ska tillämpas på all yrkesmässig fiske- och vattenbruksverksamhet, samt på fritidsfiskeverksamhet när detta uttryckligen anges i denna förordning, som bedrivs av unionens fiskefartyg och av medborgare i medlemsstaterna i AKFM:s avtalsområde.”

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Inledningen ska ersättas med följande:
  ”I denna förordning gäller följande definitioner, utöver de definitioner som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (*1), artikel 2 i förordning (EG) nr 1967/2006 och artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (*2):

  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22)."


  (*2)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).”
  " |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Inledningen ska ersättas med följande:

”I denna förordning gäller följande definitioner, utöver de definitioner som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (*1), artikel 2 i förordning (EG) nr 1967/2006 och artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (*2):

*1

*2

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22)."

*1

(*2)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).”
  "

*2

| b) | Följande led ska läggas till:
  ”e)   buffertzon: en zon som omger ett område med särskilda fiskebegränsningar för att undvika oavsiktligt inträde i området, i syfte att öka skyddet för det omgivna området.
  f)   som bedriver riktat fiske efter fläckpagell: som bedriver fiskeverksamhet i vilken de kvantiteter av fläckpagell som förvaras ombord eller landas utgör mer än 20 % av fångsten i levande vikt efter sortering per tidvattenperiod.” |
| --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till:

”e)   buffertzon: en zon som omger ett område med särskilda fiskebegränsningar för att undvika oavsiktligt inträde i området, i syfte att öka skyddet för det omgivna området.

buffertzon

f)   som bedriver riktat fiske efter fläckpagell: som bedriver fiskeverksamhet i vilken de kvantiteter av fläckpagell som förvaras ombord eller landas utgör mer än 20 % av fångsten i levande vikt efter sortering per tidvattenperiod.”

som bedriver riktat fiske efter fläckpagell

| 3. | Följande avsnitt ska införas efter artikel 9:


  ”
  Avsnitt Ia




  Områden med särskilda fiskebegränsningar för att skydda viktiga livsmiljöer för fisk och känsliga marina ekosystem




  Artikel 9a
  Områden med särskilda fiskebegränsningar i Siciliensundet
  Fiske med bottentrålar ska vara förbjudet i följande områden:






  1. | Område med särskilda fiskebegränsningar Öster om Adventure Bank avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:






  — | 37° 23,850′ N, 12° 30,072′ O |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Följande avsnitt ska införas efter artikel 9:

”
  Avsnitt Ia

Områden med särskilda fiskebegränsningar för att skydda viktiga livsmiljöer för fisk och känsliga marina ekosystem

Artikel 9a

Områden med särskilda fiskebegränsningar i Siciliensundet

Fiske med bottentrålar ska vara förbjudet i följande områden:

1.

Område med särskilda fiskebegränsningar Öster om Adventure Bank avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:

—

37° 23,850′ N, 12° 30,072′ O

| — | 37° 23,844′ N, 12° 48,282′ O |
| --- | --- |

—

37° 23,844′ N, 12° 48,282′ O

| — | 37° 11,567′ N, 12° 48,305′ O |
| --- | --- |

—

37° 11,567′ N, 12° 48,305′ O

| — | 37° 11,532′ N, 12° 30,095′ O |
| --- | --- |

—

37° 11,532′ N, 12° 30,095′ O

| 2. | Område med särskilda fiskebegränsningar Väster om Gela Basin avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:






  — | 37° 12,040′ N, 13° 17,925′ O |
| --- | --- | --- |

2.

Område med särskilda fiskebegränsningar Väster om Gela Basin avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:

—

37° 12,040′ N, 13° 17,925′ O

| — | 37° 12,047′ N, 13° 36,170′ O |
| --- | --- |

—

37° 12,047′ N, 13° 36,170′ O

| — | 36° 59,725′ N, 13° 36,175′ O |
| --- | --- |

—

36° 59,725′ N, 13° 36,175′ O

| — | 36° 59,717′ N, 13° 17,930′ O |
| --- | --- |

—

36° 59,717′ N, 13° 17,930′ O

| 3. | Område med särskilda fiskebegränsningar Öster om Malta Bank avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:






  — | 36° 12,621′ N, 15° 13,338′ O |
| --- | --- | --- |

3.

Område med särskilda fiskebegränsningar Öster om Malta Bank avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:

—

36° 12,621′ N, 15° 13,338′ O

| — | 36° 12,621′ N, 15° 26,062′ O |
| --- | --- |

—

36° 12,621′ N, 15° 26,062′ O

| — | 35° 59,344′ N, 15° 26,062′ O |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ N, 15° 26,062′ O

| — | 35° 59,344′ N, 15° 13,338′ O. |
| --- | --- |

—

35° 59,344′ N, 15° 13,338′ O.

Artikel 9b

Buffertzoner i Siciliensundet

1.   En buffertzon avgränsad av linjer som förenar följande koordinater ska upprättas runt området med särskilda fiskebegränsningar Öster om Adventure Bank som avses i artikel 9a.1:

| — | 37° 24,849′ N, 12° 28,814′ O |
| --- | --- |

—

37° 24,849′ N, 12° 28,814′ O

| — | 37° 24,888′ N, 12° 49,536′ O |
| --- | --- |

—

37° 24,888′ N, 12° 49,536′ O

| — | 37° 10,567′ N, 12° 49,559′ O |
| --- | --- |

—

37° 10,567′ N, 12° 49,559′ O

| — | 37° 10,528′ N, 12° 28,845′ O |
| --- | --- |

—

37° 10,528′ N, 12° 28,845′ O

2.   En buffertzon avgränsad av linjer som förenar följande koordinater ska upprättas runt området med särskilda fiskebegränsningar Väster om Gela Basin som avses i artikel 9a.2:

| — | 37° 13,041′ N, 13° 16,672′ O |
| --- | --- |

—

37° 13,041′ N, 13° 16,672′ O

| — | 37° 13,049′ N, 13° 37,422′ O |
| --- | --- |

—

37° 13,049′ N, 13° 37,422′ O

| — | 36° 58,723′ N, 13° 37,424′ O |
| --- | --- |

—

36° 58,723′ N, 13° 37,424′ O

| — | 36° 58,715′ N, 13° 16,682′ O |
| --- | --- |

—

36° 58,715′ N, 13° 16,682′ O

3.   En buffertzon avgränsad av linjer som förenar följande koordinater ska upprättas runt området med särskilda fiskebegränsningar Öster om Malta Bank som avses i artikel 9a.3:

| — | 36° 13,624′ N, 15° 12,102′ O |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ N, 15° 12,102′ O

| — | 36° 13,624′ N, 15° 27,298′ O |
| --- | --- |

—

36° 13,624′ N, 15° 27,298′ O

| — | 35° 58,342′ N, 15° 27,294′ O |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ N, 15° 27,294′ O

| — | 35° 58,342′ N, 15° 12,106′ O |
| --- | --- |

—

35° 58,342′ N, 15° 12,106′ O

4.   Fartyg som bedriver fiskeverksamhet med bottentrål i de buffertzoner som avses i denna artikel ska säkerställa att signalerna från deras fartygsövervakningssystem (VMS) har lämplig sändningsfrekvens. Fartyg som inte är utrustade med en VMS-transponder och som avser att fiska med bottentrål i buffertzonerna ska vara utrustade med något annat system för geolokalisering som gör det möjligt för kontrollmyndigheterna att följa deras verksamhet.

Artikel 9c

Särskilda fiskebegränsningar i området Jabuka/Pomo Pit i Adriatiska havet

1.   Fritidsfiske och fiske med förankrade nätredskap, bottentrålar, förankrade långrevar och fällor ska vara förbjudet inom ett område avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:

| — | 43° 32,044′ N, 15° 16,501′ O |
| --- | --- |

—

43° 32,044′ N, 15° 16,501′ O

| — | 43° 05,452′ N, 14° 58,658′ O |
| --- | --- |

—

43° 05,452′ N, 14° 58,658′ O

| — | 43° 03,477′ N, 14° 54,982′ O |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ N, 14° 54,982′ O

| — | 42° 50,450′ N, 15° 07,431′ O |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ N, 15° 07,431′ O

| — | 42° 55,618′ N, 15° 18,194′ O |
| --- | --- |

—

42° 55,618′ N, 15° 18,194′ O

| — | 43° 17,436′ N, 15° 29,496′ O |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ N, 15° 29,496′ O

| — | 43° 24,758′ N, 15° 33,215′ O |
| --- | --- |

—

43° 24,758′ N, 15° 33,215′ O

2.   Under perioden 1 september–31 oktober varje år ska fiske med förankrade nätredskap, bottentrålar, förankrade långrevar och fällor vara förbjudet inom ett område avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:

| — | 43° 03,477′ N, 14° 54,982′ O |
| --- | --- |

—

43° 03,477′ N, 14° 54,982′ O

| — | 42° 49,811′ N, 14° 29,550′ O |
| --- | --- |

—

42° 49,811′ N, 14° 29,550′ O

| — | 42° 35,205′ N, 14° 59,611′ O |
| --- | --- |

—

42° 35,205′ N, 14° 59,611′ O

| — | 42° 49,668′ N, 15° 05,802′ O |
| --- | --- |

—

42° 49,668′ N, 15° 05,802′ O

| — | 42° 50,450′ N, 15° 07,431′ O |
| --- | --- |

—

42° 50,450′ N, 15° 07,431′ O

3.   Under perioden 1 september–31 oktober varje år ska fritidsfiske och fiske med förankrade nätredskap, bottentrålar, förankrade långrevar och fällor vara förbjudet inom ett område avgränsat av linjer som förenar följande koordinater:

| — | 43° 17,436′ N, 15° 29,496′ O |
| --- | --- |

—

43° 17,436′ N, 15° 29,496′ O

| — | 43° 24,758′ N, 15° 33,215′ O |
| --- | --- |

—

43° 24,758′ N, 15° 33,215′ O

| — | 43° 20,345′ N, 15° 47,012′ O |
| --- | --- |

—

43° 20,345′ N, 15° 47,012′ O

| — | 43° 18,150′ N, 15° 51,362′ O |
| --- | --- |

—

43° 18,150′ N, 15° 51,362′ O

| — | 43° 13,984′ N, 15° 55,232′ O |
| --- | --- |

—

43° 13,984′ N, 15° 55,232′ O

| — | 43° 12,873′ N, 15° 52,761′ O |
| --- | --- |

—

43° 12,873′ N, 15° 52,761′ O

| — | 43° 13,494′ N, 15° 40,040′ O |
| --- | --- |

—

43° 13,494′ N, 15° 40,040′ O

Artikel 9d

Fartyg med tillstånd i området Jabuka/Pomo Pit

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9c.2 och 9c.3 ska kommersiell fiskeverksamhet med förankrade nätredskap, bottentrålar, förankrade långrevar och fällor endast tillåtas inom de områden som avses i dessa punkter om fartyget innehar ett särskilt tillstånd och om det kan visa att det tidigare har bedrivit fiskeverksamhet i de berörda områdena.

2.   I det område som avses i artikel 9c.2 ska fiskefartyg med tillstånd inte ha rätt att fiska mer än två fiskedagar per vecka. Fiskefartyg med tillstånd att fiska med dubbeltrål ska inte ha rätt att fiska mer än en fiskedag per vecka.

3.   I det område som avses i artikel 9c.3 ska fartyg med tillstånd som fiskar med bottentrål ha rätt att fiska endast på lördagar och söndagar kl. 05.00–22.00. Fartyg med tillstånd som fiskar med förankrade nätredskap, långrev och fällor ska tillåtas att fiska endast från måndag till torsdag kl. 05.00–22.00.

4.   Fartyg med tillstånd att fiska i de områden som avses i artikel 9c.2 och 9c.3 med de redskap som avses i punkt 1 i den här artikeln ska ha ett fisketillstånd utfärdat av sin medlemsstat i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009.

5.   Medlemsstaterna ska senast den 31 mars varje år skicka förteckningen över fartyg för vilka de utfärdat det tillstånd som avses i punkt 1 till kommissionen. Kommissionen ska senast den 30 april varje år meddela AKFM:s sekretariat den förteckning över fartyg med tillstånd som fastställts för det kommande året. Förteckningen ska innehålla följande information om varje fartyg:

| a) | Fartygets namn. |
| --- | --- |

a)

Fartygets namn.

| b) | Fartygets registreringsnummer. |
| --- | --- |

b)

Fartygets registreringsnummer.

| c) | AKFM:s unika identitetsbeteckning (landets trebokstavskod enligt ISO + 9 siffror, t.ex. xxx000000001). |
| --- | --- |

c)

AKFM:s unika identitetsbeteckning (landets trebokstavskod enligt ISO + 9 siffror, t.ex. xxx000000001).

| d) | Tidigare namn (i förekommande fall). |
| --- | --- |

d)

Tidigare namn (i förekommande fall).

| e) | Tidigare flagg (i förekommande fall). |
| --- | --- |

e)

Tidigare flagg (i förekommande fall).

| f) | Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall). |
| --- | --- |

f)

Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall).

| g) | Internationell radioanropssignal (i förekommande fall). |
| --- | --- |

g)

Internationell radioanropssignal (i förekommande fall).

| h) | Fartygstyp, total längd (LOA) och bruttotonnage (GT) och/eller bruttoregisterton (BRT). |
| --- | --- |

h)

Fartygstyp, total längd (LOA) och bruttotonnage (GT) och/eller bruttoregisterton (BRT).

| i) | Ägares och aktörers namn och adress. |
| --- | --- |

i)

Ägares och aktörers namn och adress.

| j) | Huvudsakliga redskap som används för fiske i området med särskilda fiskebegränsningar. |
| --- | --- |

j)

Huvudsakliga redskap som används för fiske i området med särskilda fiskebegränsningar.

| k) | Tidsperiod då fiske är tillåtet i området med särskilda fiskebegränsningar. |
| --- | --- |

k)

Tidsperiod då fiske är tillåtet i området med särskilda fiskebegränsningar.

| l) | Antalet fiskedagar som varje fartyg har rätt till. |
| --- | --- |

l)

Antalet fiskedagar som varje fartyg har rätt till.

| m) | Utsedd hamn. |
| --- | --- |

m)

Utsedd hamn.

6.   Fiskefartyg med tillstånd får endast landa fångster av bottenlevande bestånd i utsedda hamnar. För detta ändamål ska varje berörd medlemsstat utse hamnar där det är tillåtet att landa fångster från området med särskilda fiskebegränsningar Jabuka/Pomo Pit. Förteckningen över dessa hamnar ska meddelas AKFM:s sekretariat och kommissionen senast den 30 april varje år.

7.   Fiskefartyg som har tillstånd att fiska i de områden som avses i artikel 9c.2 och 9c.3 med de redskap som avses i punkt 1 i den här artikeln ska ha VMS- och/eller automatiska identifieringssystem (AIS) som fungerar korrekt, och de fiskeredskap som finns ombord eller som används ska vara vederbörligen identifierade, numrerade och märkta innan någon fiskeinsats eller navigering i dessa områden inleds.

8.   Fiskefartyg utan tillstånd som är utrustade med förankrade nätredskap, bottentrålar, förankrade långrevar och fällor ska tillåtas att transitera genom området med särskilda fiskebegränsningar endast om de följer en rak kurs med en konstant hastighet av minst 7 knop och med VMS och/eller AIS aktiverad ombord, och om de inte bedriver fiskeverksamhet av något slag.

Artikel 9e

Områden/tider med restriktioner i Alboránsjön

1.   Med beaktande av tillgänglig vetenskaplig rådgivning, får medlemsstaterna fastställa områden/tider med restriktioner i Alboránsjön (AKFM:s geografiska delområden 1, 2 och 3 enligt definitionen i bilaga I), i form av förbud eller begränsning av fiskeverksamhet i syfte att skydda områden där ungfisk och/eller lekmogen fisk av arten fläckpagell samlas.

2.   Medlemsstaterna ska senast den 11 januari 2020 underrätta AKFM:s sekretariat och kommissionen om dessa områden och om de restriktioner som gäller.”

| 4. | I kapitel I i avdelning II ska följande avsnitt läggas till:


  ”
  Avsnitt III




  Fredningstid i Gabèsbukten




  Artikel 11a
  Fredningstid i Gabèsbukten
  Från och med den 1 juli till och med den 30 september varje år ska fiske med bottentrål vara förbjudet mellan kusten och ett vattendjup av minst 200 meter i AKFM:s geografiska delområde 14 (Gabèsbukten enligt definitionen i bilaga I).” |
| --- | --- |

4.

I kapitel I i avdelning II ska följande avsnitt läggas till:

”
  Avsnitt III

Fredningstid i Gabèsbukten

Artikel 11a

Fredningstid i Gabèsbukten

Från och med den 1 juli till och med den 30 september varje år ska fiske med bottentrål vara förbjudet mellan kusten och ett vattendjup av minst 200 meter i AKFM:s geografiska delområde 14 (Gabèsbukten enligt definitionen i bilaga I).”

| 5. | I avdelning II ska följande kapitel införas:


  ”
  KAPITEL IIA




  Fredningstider i Svarta havet




  Artikel 14a
  Fredningstid under lekperioden för piggvar i Svarta havet

  1.   Varje berörd medlemsstat ska införa en fredningstid på minst två månader i Svarta havet inom perioden april till juni varje år.


  2.   Medlemsstaterna får införa ytterligare områden/tider med restriktioner i form av förbud eller begränsning av fiskeverksamhet i syfte att skydda områden där ungfisk av piggvar samlas.” |
| --- | --- |

5.

I avdelning II ska följande kapitel införas:

”
  KAPITEL IIA

Fredningstider i Svarta havet

Artikel 14a

Fredningstid under lekperioden för piggvar i Svarta havet

1.   Varje berörd medlemsstat ska införa en fredningstid på minst två månader i Svarta havet inom perioden april till juni varje år.

2.   Medlemsstaterna får införa ytterligare områden/tider med restriktioner i form av förbud eller begränsning av fiskeverksamhet i syfte att skydda områden där ungfisk av piggvar samlas.”

| 6. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 16ca
  Fredning av rödkorall av försiktighetsskäl

  1.   När ett visst tröskelvärde för fångst av rödkorall som anges i punkterna 2 och 3 har nåtts ska medlemsstaterna under en tidsperiod stänga det berörda området för fångst av rödkorall.


  2.   Tröskelvärdet för fångst ska anses vara uppnått när kolonier av rödkorall vars basdiameter är mindre än 7 mm överstiger 25 % av den totala fångsten från en viss rödkorallbank för ett visst år.


  3.   I de fall korallbankar ännu inte har identifierats ordentligt, ska det tröskelvärde för fångst och den fredning som avses i punkt 1 tillämpas för AKFM:s statistiska rektangel.


  4.   Vid beslut om en sådan fredning som avses i punkt 1 ska medlemsstaten fastställa det berörda geografiska området, fredningsperioden och villkoren för fiske i området under den perioden.


  5.   Medlemsstater som beslutar om fredning ska informera AKFM:s sekretariat och kommissionen utan dröjsmål.



  Artikel 16cb
  Fredningsområden och fredningstider
  Medlemsstater som aktivt skördar rödkorall ska införa ytterligare fredningar för att skydda rödkorall på grundval av tillgänglig vetenskaplig rådgivning och senast den 11 januari 2020.” |
| --- | --- |

6.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 16ca

Fredning av rödkorall av försiktighetsskäl

1.   När ett visst tröskelvärde för fångst av rödkorall som anges i punkterna 2 och 3 har nåtts ska medlemsstaterna under en tidsperiod stänga det berörda området för fångst av rödkorall.

2.   Tröskelvärdet för fångst ska anses vara uppnått när kolonier av rödkorall vars basdiameter är mindre än 7 mm överstiger 25 % av den totala fångsten från en viss rödkorallbank för ett visst år.

3.   I de fall korallbankar ännu inte har identifierats ordentligt, ska det tröskelvärde för fångst och den fredning som avses i punkt 1 tillämpas för AKFM:s statistiska rektangel.

4.   Vid beslut om en sådan fredning som avses i punkt 1 ska medlemsstaten fastställa det berörda geografiska området, fredningsperioden och villkoren för fiske i området under den perioden.

5.   Medlemsstater som beslutar om fredning ska informera AKFM:s sekretariat och kommissionen utan dröjsmål.

Artikel 16cb

Fredningsområden och fredningstider

Medlemsstater som aktivt skördar rödkorall ska införa ytterligare fredningar för att skydda rödkorall på grundval av tillgänglig vetenskaplig rådgivning och senast den 11 januari 2020.”

| 7. | I avdelning II ska följande kapitel införas efter kapitel IV:


  ”
  KAPITEL IVA




  Minsta referensstorlek för bevarande för pigghaj i svarta havet




  Artikel 16da
  Minsta referensstorlek för bevarande för pigghaj i Svarta havet
  Exemplar av pigghaj i Svarta havet som är mindre än 90 cm får inte behållas ombord, omlastas, landas, lagras, säljas eller presenteras för eller bjudas ut till försäljning. Vid oavsiktlig fångst ska sådana exemplar av pigghaj omedelbart släppas oskadda och levande, i möjligaste mån. Befälhavare på fiskefartyg ska registrera oavsiktlig fångst, frisläppande och/eller utkast av pigghaj i loggboken. Medlemsstaterna ska lämna denna information till AKFM och kommissionen i sina årsrapporter till den vetenskapliga rådgivande kommittén och genom AKFM:s ram för insamling av uppgifter.” |
| --- | --- |

7.

I avdelning II ska följande kapitel införas efter kapitel IV:

”
  KAPITEL IVA

Minsta referensstorlek för bevarande för pigghaj i svarta havet

Artikel 16da

Minsta referensstorlek för bevarande för pigghaj i Svarta havet

Exemplar av pigghaj i Svarta havet som är mindre än 90 cm får inte behållas ombord, omlastas, landas, lagras, säljas eller presenteras för eller bjudas ut till försäljning. Vid oavsiktlig fångst ska sådana exemplar av pigghaj omedelbart släppas oskadda och levande, i möjligaste mån. Befälhavare på fiskefartyg ska registrera oavsiktlig fångst, frisläppande och/eller utkast av pigghaj i loggboken. Medlemsstaterna ska lämna denna information till AKFM och kommissionen i sina årsrapporter till den vetenskapliga rådgivande kommittén och genom AKFM:s ram för insamling av uppgifter.”

| 8. | Följande avdelning ska införas:


  ”AVDELNING IIA


  FISKEKAPACITET OCH FISKEMÖJLIGHETER



  Artikel 16m
  Fångstbegränsningar för rödkorall
  Varje medlemsstat får fastställa ett system i Medelhavet med individuella dagliga och/eller årliga fångstbegränsningar för rödkorall.


  Artikel 16n
  Begränsning av fiskeflottans kapacitet eller fiskeansträngningen för fläckpagell i Alboránsjön
  Senast 2020 ska medlemsstaterna hålla fiskeflottans kapacitet och fiskeansträngningen på de nivåer som godkänts och tillämpats de senaste åren för nyttjande av fläckpagell i Alboránsjön (AKFM:s geografiska delområden 1, 2 och 3 enligt definitionen i bilaga I).” |
| --- | --- |

8.

Följande avdelning ska införas:

”AVDELNING IIA

FISKEKAPACITET OCH FISKEMÖJLIGHETER

Artikel 16m

Fångstbegränsningar för rödkorall

Varje medlemsstat får fastställa ett system i Medelhavet med individuella dagliga och/eller årliga fångstbegränsningar för rödkorall.

Artikel 16n

Begränsning av fiskeflottans kapacitet eller fiskeansträngningen för fläckpagell i Alboránsjön

Senast 2020 ska medlemsstaterna hålla fiskeflottans kapacitet och fiskeansträngningen på de nivåer som godkänts och tillämpats de senaste åren för nyttjande av fläckpagell i Alboránsjön (AKFM:s geografiska delområden 1, 2 och 3 enligt definitionen i bilaga I).”

| 9. | Artikel 17a ska utgå. |
| --- | --- |

9.

Artikel 17a ska utgå.

| 10. | I avdelning II ska följande kapitel läggas till:


  ”
  KAPITEL III




  Kontroll av korallfiske




  Artikel 22a
  Fisketillstånd för rödkorall

  1.   Fartyg eller fiskare som har tillstånd att skörda rödkorall i Medelhavet ska ha ett giltigt fisketillstånd som anger de tekniska villkoren för hur fisket får bedrivas.


  2.   I avsaknad av ett tillstånd som avses i punkt 1 ska det vara förbjudet att skörda, behålla ombord, lasta om, landa, överföra, lagra och sälja rödkorall och att presentera eller bjuda ut rödkorall till försäljning.


  3.   Medlemsstaterna ska föra ett uppdaterat register över fisketillstånd som avses i punkt 1 och ska senast den 31 mars varje år till kommissionen skicka förteckningen över fartyg för vilka de utfärdat de tillstånd som avses i punkt 1. Kommissionen ska senast den 30 april varje år lämna den förteckningen till AKFM:s sekretariat. Förteckningen ska innehålla följande information om varje fartyg:






  a) | Fartygets namn. |
| --- | --- | --- |

10.

I avdelning II ska följande kapitel läggas till:

”
  KAPITEL III

Kontroll av korallfiske

Artikel 22a

Fisketillstånd för rödkorall

1.   Fartyg eller fiskare som har tillstånd att skörda rödkorall i Medelhavet ska ha ett giltigt fisketillstånd som anger de tekniska villkoren för hur fisket får bedrivas.

2.   I avsaknad av ett tillstånd som avses i punkt 1 ska det vara förbjudet att skörda, behålla ombord, lasta om, landa, överföra, lagra och sälja rödkorall och att presentera eller bjuda ut rödkorall till försäljning.

3.   Medlemsstaterna ska föra ett uppdaterat register över fisketillstånd som avses i punkt 1 och ska senast den 31 mars varje år till kommissionen skicka förteckningen över fartyg för vilka de utfärdat de tillstånd som avses i punkt 1. Kommissionen ska senast den 30 april varje år lämna den förteckningen till AKFM:s sekretariat. Förteckningen ska innehålla följande information om varje fartyg:

a)

Fartygets namn.

| b) | Fartygets registreringsnummer (kod som tilldelats av den avtalsslutande parten). |
| --- | --- |

b)

Fartygets registreringsnummer (kod som tilldelats av den avtalsslutande parten).

| c) | AKFM-registreringsnummer (landets trebokstavskod enligt ISO + 9 siffror, t.ex. xxx000000001). |
| --- | --- |

c)

AKFM-registreringsnummer (landets trebokstavskod enligt ISO + 9 siffror, t.ex. xxx000000001).

| d) | Registreringshamn (hamnens fullständiga namn). |
| --- | --- |

d)

Registreringshamn (hamnens fullständiga namn).

| e) | Tidigare namn (i förekommande fall). |
| --- | --- |

e)

Tidigare namn (i förekommande fall).

| f) | Tidigare flagg (i förekommande fall). |
| --- | --- |

f)

Tidigare flagg (i förekommande fall).

| g) | Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall). |
| --- | --- |

g)

Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall).

| h) | Internationell radioanropssignal (i förekommande fall). |
| --- | --- |

h)

Internationell radioanropssignal (i förekommande fall).

| i) | VMS eller annan utrustning för geolokalisering av fartyg (ange J/N). |
| --- | --- |

i)

VMS eller annan utrustning för geolokalisering av fartyg (ange J/N).

| j) | Fartygstyp, total längd (LOA) och bruttotonnage (GT) och/eller bruttoregisterton (BRT) samt maskinstyrka uttryckt i kW. |
| --- | --- |

j)

Fartygstyp, total längd (LOA) och bruttotonnage (GT) och/eller bruttoregisterton (BRT) samt maskinstyrka uttryckt i kW.

| k) | Säkerhets- och skyddsutrustning för att ta emot observatör(er) ombord (ange J/N). |
| --- | --- |

k)

Säkerhets- och skyddsutrustning för att ta emot observatör(er) ombord (ange J/N).

| l) | Tidsperiod då fiske efter rödkorall är tillåtet. |
| --- | --- |

l)

Tidsperiod då fiske efter rödkorall är tillåtet.

| m) | Område(n) där fiske efter rödkorall är tillåtet: AKFM:s geografiska delområden och rutor i AKFM:s statistiska rutnät. |
| --- | --- |

m)

Område(n) där fiske efter rödkorall är tillåtet: AKFM:s geografiska delområden och rutor i AKFM:s statistiska rutnät.

| n) | Deltagande i sådana forskningsprogram som leds av nationella/internationella vetenskapliga institutioner (ange J/N; ge en beskrivning). |
| --- | --- |

n)

Deltagande i sådana forskningsprogram som leds av nationella/internationella vetenskapliga institutioner (ange J/N; ge en beskrivning).

4.   Medlemsstaterna får inte öka antalet fisketillstånd förrän vetenskaplig rådgivning visar en gynnsam status för populationerna av rödkorall.

Artikel 22b

Registrering av fångster av rödkorall

1.   Fiskare eller befälhavare på de fartyg som har tillstånd att skörda rödkorall ska registrera fångster i levande vikt, och om möjligt antalet kolonier, efter fiskeinsatser, eller senast när fångsten landas i hamn vid dagliga fiskeresor.

2.   Fiskefartyg med tillstånd att skörda rödkorall ska ha en loggbok ombord i vilken de dagliga fångsterna av rödkorall, oberoende av skördens levande vikt, samt fiskeverksamheten registreras per område och djup, inklusive där så är möjligt antalet fiskedagar och dykningar. Dessa uppgifter ska överlämnas till de behöriga nationella myndigheterna inom den tidsfrist som fastställs i artikel 14.6 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 22c

Förhandsanmälan för rödkorall

Mellan två och fyra timmar före beräknad ankomsttid till hamn ska fiskefartygens befälhavare eller deras ombud meddela de behöriga myndigheterna följande information:

| a) | Beräknad ankomsttid. |
| --- | --- |

a)

Beräknad ankomsttid.

| b) | Fiskefartygets distriktsbeteckning och namn. |
| --- | --- |

b)

Fiskefartygets distriktsbeteckning och namn.

| c) | Uppskattad kvantitet i levande vikt och om möjligt antalet kolonier av rödkorall som behållits ombord. |
| --- | --- |

c)

Uppskattad kvantitet i levande vikt och om möjligt antalet kolonier av rödkorall som behållits ombord.

| d) | Information om i vilket geografiskt område fångsten gjordes. |
| --- | --- |

d)

Information om i vilket geografiskt område fångsten gjordes.

Artikel 22d

Utsedda hamnar för rödkorall

Fiskare eller fiskefartyg med tillstånd får endast landa fångster av rödkorall i utsedda hamnar. För detta ändamål ska varje medlemsstat utse hamnar i vilka landning av fångster av rödkorall är tillåten och senast den 30 april varje år meddela en förteckning över dessa hamnar till AKFM:s sekretariat och kommissionen, utom i de fall det inte har skett någon ändring av de utsedda hamnar som redan meddelats.

Artikel 22e

Kontroll av landningar av rödkorall

Varje medlemsstat ska upprätta ett kontrollprogram grundat på riskanalys, särskilt för att kontrollera landningarna och validera loggböckerna.

Artikel 22f

Omlastning av rödkorall

Det ska vara förbjudet att lasta om rödkorall till havs.

Artikel 22g

Vetenskaplig information för rödkorall

De medlemsstater som har fiskeflottor som bedriver riktat fiske efter rödkorall ska se till att ett lämpligt system för vetenskaplig övervakning av fisket och fångsterna finns i drift, för att möjliggöra för AKFM:s rådgivande vetenskapliga kommitté att ge beskrivande information och rådgivning om minst följande:

| a) | Fiskeansträngningen (t.ex. antal dykningar per vecka) och totala fångstnivåer för olika bestånd på lokal, nationell eller överstatlig nivå. |
| --- | --- |

a)

Fiskeansträngningen (t.ex. antal dykningar per vecka) och totala fångstnivåer för olika bestånd på lokal, nationell eller överstatlig nivå.

| b) | Referenspunkter för bevarande och förvaltning i syfte att ytterligare förbättra den regionala förvaltningsplanen i linje med målet om maximal hållbar avkastning och en låg risk för beståndskollaps. |
| --- | --- |

b)

Referenspunkter för bevarande och förvaltning i syfte att ytterligare förbättra den regionala förvaltningsplanen i linje med målet om maximal hållbar avkastning och en låg risk för beståndskollaps.

| c) | De biologiska och socioekonomiska effekterna av alternativa förvaltningsscenarier, inbegripet kontroll av input/output och/eller tekniska åtgärder, som föreslagits av de avtalsslutande parterna i AKFM. |
| --- | --- |

c)

De biologiska och socioekonomiska effekterna av alternativa förvaltningsscenarier, inbegripet kontroll av input/output och/eller tekniska åtgärder, som föreslagits av de avtalsslutande parterna i AKFM.

| d) | Eventuella fredningsområden och fredningstider i syfte att bevara fiskets hållbarhet. |
| --- | --- |

d)

Eventuella fredningsområden och fredningstider i syfte att bevara fiskets hållbarhet.

KAPITEL IV

Kontrollåtgärder för vissa av AKFM:s geografiska delområden

Avsnitt I

Kontroll av fisket efter fläckpagell i Alboránsjön

Artikel 22h

Rapportering av dagliga fångster och bifångster av fläckpagell

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska medlemsstaterna fastställa ett system för att säkerställa att alla kommersiella dagliga fångster och bifångster av fläckpagell i Alboránsjön (AKFM:s geografiska delområden 1, 2, 3 enligt definitionen i bilaga I), oberoende av fångstens levande vikt, rapporteras. När det gäller fritidsfiske ska medlemsstaterna sträva efter att registrera eller göra uppskattningar av fångsterna av denna art.

Artikel 22i

Fisketillstånd och fiskeverksamhet

1.   Medlemsstaterna ska upprätta ett register över de fiskefartyg som har tillstånd att förvara ombord eller landa kvantiteter av fläckpagell fångade i Alboránsjön som utgör mer än 20 % av fångsten i levande vikt efter sortering per tidvattenperiod. Detta register ska föras aktivt och uppdateras.

2.   Fiskefartyg som bedriver riktat fiske efter fläckpagell ska endast tillåtas att bedriva fiskeverksamhet om den fiskeverksamheten anges i ett giltigt fisketillstånd som är utfärdat av de behöriga myndigheterna och som specificerar de tekniska villkor enligt vilka sådan verksamhet får bedrivas. Tillståndet ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga VIII.

3.   Medlemsstaterna ska

| a) | senast den 31 januari varje år lämna förteckningen över fartyg för vilka tillstånd har utfärdats för innevarande eller påföljande år till kommissionen, och kommissionen ska lämna förteckningen till AKFM:s sekretariat senast i slutet av februari varje år; förteckningen ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga VIII, |
| --- | --- |

a)

senast den 31 januari varje år lämna förteckningen över fartyg för vilka tillstånd har utfärdats för innevarande eller påföljande år till kommissionen, och kommissionen ska lämna förteckningen till AKFM:s sekretariat senast i slutet av februari varje år; förteckningen ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga VIII,

| b) | i slutet av november varje år, från och med den 30 november 2018 och senast från och med den 30 november 2020, till kommissionen och AKFM:s sekretariat lämna en rapport om fiskeverksamhet som bedrivs av de fartyg som avses i punkt 1 i aggregerad form, inbegripet minst följande information:






  i) | antal fiskedagar, |
| --- | --- | --- |

b)

i slutet av november varje år, från och med den 30 november 2018 och senast från och med den 30 november 2020, till kommissionen och AKFM:s sekretariat lämna en rapport om fiskeverksamhet som bedrivs av de fartyg som avses i punkt 1 i aggregerad form, inbegripet minst följande information:

i)

antal fiskedagar,

| ii) | fångstområde, och |
| --- | --- |

ii)

fångstområde, och

| iii) | fångster av fläckpagell. |
| --- | --- |

iii)

fångster av fläckpagell.

4.   Alla fartyg med en total längd över 12 meter med tillstånd att bedriva riktat fiske efter fläckpagell ska vara utrustade med VMS eller något annat system för geolokalisering som gör det möjligt för kontrollmyndigheterna att följa deras verksamhet.

Artikel 22j

Vetenskaplig övervakning

De medlemsstater som har fiskeflottor som bedriver riktat fiske efter fläckpagell ska säkerställa att ett system för adekvat övervakning av fisket och fångsterna vederbörligen införs, så att den vetenskapliga rådgivande kommittén är i stånd att ge beskrivande information och råd om minst följande:

| a) | Fiskeredskapens egenskaper, bland annat maximal längd för långrev och fasta nätredskap samt krokarnas antal, typ och storlek. |
| --- | --- |

a)

Fiskeredskapens egenskaper, bland annat maximal längd för långrev och fasta nätredskap samt krokarnas antal, typ och storlek.

| b) | Fiskeansträngningen (t.ex. antal fiskedagar per vecka) och totala fångstnivåer per kommersiell fiskeflotta. En uppskattning av fångster inom fritidsfisket bör också tillhandahållas. |
| --- | --- |

b)

Fiskeansträngningen (t.ex. antal fiskedagar per vecka) och totala fångstnivåer per kommersiell fiskeflotta. En uppskattning av fångster inom fritidsfisket bör också tillhandahållas.

| c) | Referenspunkter för bevarande och förvaltning i syfte att upprätta fleråriga förvaltningsplaner för hållbart fiske i linje med målet om maximal hållbar avkastning och en låg risk för beståndskollaps. |
| --- | --- |

c)

Referenspunkter för bevarande och förvaltning i syfte att upprätta fleråriga förvaltningsplaner för hållbart fiske i linje med målet om maximal hållbar avkastning och en låg risk för beståndskollaps.

| d) | De socioekonomiska effekterna av alternativa förvaltningsscenarier, inbegripet kontroll av input/output och/eller tekniska åtgärder, som identifierats av AKFM och/eller de avtalsslutande parterna. |
| --- | --- |

d)

De socioekonomiska effekterna av alternativa förvaltningsscenarier, inbegripet kontroll av input/output och/eller tekniska åtgärder, som identifierats av AKFM och/eller de avtalsslutande parterna.

| e) | Eventuella fredningsområden och fredningstider i syfte att bevara fiskets hållbarhet. |
| --- | --- |

e)

Eventuella fredningsområden och fredningstider i syfte att bevara fiskets hållbarhet.

| f) | Fritidsfiskets potentiella påverkan på statusen för bestånd av fläckpagell. |
| --- | --- |

f)

Fritidsfiskets potentiella påverkan på statusen för bestånd av fläckpagell.

Avsnitt II

Siciliensundet

Artikel 22k

Tillstånd för fiske efter bottenlevande bestånd i Siciliensundet

1.   Bottentrålare som bedriver riktat fiske efter bottenlevande bestånd i Siciliensundet (AKFM:s geografiska delområden 12, 13, 14, 15 och 16 enligt definitionen i bilaga I) ska endast tillåtas att bedriva den specifika fiskeverksamhet som anges i ett giltigt fisketillstånd som är utfärdat av de behöriga myndigheterna och som specificerar de tekniska villkor enligt vilka sådan verksamhet får bedrivas.

2.   Det fisketillstånd som avses i punkt 1 ska, utöver de data som anges i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/218 (*3), innehålla följande uppgifter:

| a) | AKFM-registreringsnummer. |
| --- | --- |

a)

AKFM-registreringsnummer.

| b) | Tidigare namn (i förekommande fall). |
| --- | --- |

b)

Tidigare namn (i förekommande fall).

| c) | Tidigare flagg (i förekommande fall). |
| --- | --- |

c)

Tidigare flagg (i förekommande fall).

| d) | Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall). |
| --- | --- |

d)

Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall).

3.   Medlemsstaterna ska senast den 31 oktober varje år till kommissionen lämna förteckningen över fartyg för vilka de utfärdat det tillstånd som avses i punkt 1. Kommissionen ska senast den 30 november varje år lämna förteckningen till det organ som kommissionen utsett och till AKFM:s sekretariat.

4.   Medlemsstaterna ska senast den 31 augusti varje år till kommissionen och AKFM:s sekretariat lämna en rapport i aggregerad form om fiskeverksamhet som bedrivs av de fartyg som avses i punkt 1 med minst följande information:

| i) | antal fiskedagar, |
| --- | --- |

i)

antal fiskedagar,

| ii) | fiskeområde, och |
| --- | --- |

ii)

fiskeområde, och

| iii) | fångster av kummel och djuphavsräka. |
| --- | --- |

iii)

fångster av kummel och djuphavsräka.

Artikel 22l

Utsedda hamnar

1.   Varje medlemsstat ska utse landningshamnar där landning av kummel och djuphavsräka från Siciliensundet får ske, i enlighet med artikel 43.5 i förordning (EG) nr 1224/2009. Medlemsstaterna ska senast den 30 november 2018 lämna en förteckning över de utsedda landningshamnarna till AKFM:s sekretariat och kommissionen. Eventuella senare ändringar av denna förteckning ska omedelbart anmälas till AKFM:s sekretariat och kommissionen.

2.   Det ska vara förbjudet att landa eller omlasta fångster av kummel och djuphavsräka som fiskats i Siciliensundet på någon annan plats än i de landningshamnar som utsetts av medlemsstaterna.

Artikel 22m

Internationellt system för gemensam inspektion och övervakning i Siciliensundet

1.   Medlemsstaterna får utföra inspektion och övervakning inom ramen för ett internationellt system för gemensam inspektion och övervakning (nedan kallat systemet) som omfattar vattnen utanför nationell jurisdiktion i AKFM:s geografiska delområden 12, 13, 14, 15 och 16 enligt definitionen i bilaga I (nedan kallat inspektions- och övervakningsområdet).

2.   Medlemsstaterna får utse inspektörer och inspektionsmedel och utföra inspektioner inom ramen för detta system. Kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ får även utse unionsinspektörer för systemet.

3.   Kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ ska samordna övervakningen och inspektionerna för unionen och får i samarbete med de berörda medlemsstaterna utarbeta en plan för gemensamt utnyttjande så att unionen kan uppfylla sina plikter enligt systemet. Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att underlätta genomförandet av dessa planer, särskilt när det gäller de mänskliga och materiella resurser som behövs samt de perioder och geografiska områden där dessa resurser ska sättas in.

4.   Varje medlemsstat ska senast den 31 oktober varje år lämna en förteckning till kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ över namnen på inspektörer som är auktoriserade att utföra inspektion och övervakning i det område som avses i punkt 1 samt namnen på de fartyg och luftfartyg för inspektion och övervakning som medlemsstaten avser att använda för systemet för det kommande året. Kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ ska skicka denna information till AKFM:s sekretariat senast den 1 december varje år eller så snart som möjligt innan inspektionsverksamheten inleds.

5.   Inspektörer inom systemet ska ha en särskild identitetshandling för AKFM-inspektörer, utfärdad av de behöriga myndigheterna och utformad i enlighet med förlagan i bilaga IV.

6.   Fartyg som genomför ombordstignings- och inspektionsuppdrag i enlighet med planen ska föra en särskild flagg eller vimpel, som beskrivs i bilaga V.

7.   Varje medlemsstat ska säkerställa att varje inspektionsplattform som har rätt att föra dess flagg och som verkar i det inspektions- och övervakningsområde som avses i punkt 1 upprätthåller säker kontakt, om möjligt dagligen, med varje annan inspektionsplattform som verkar inom det området, för att utbyta den information som behövs för att samordna verksamheten.

8.   Varje medlemsstat med en inspektions- eller övervakningsnärvaro i det område som avses i punkt 1 ska förse varje inspektionsplattform, när den kommer in i området, med en förteckning över iakttagelser som fastställts i enlighet med bilaga VII, bordningar och inspektioner som den utfört under föregående tiodagarsperiod, inklusive datum, koordinater och annan relevant information.

Artikel 22n

Genomförande av inspektioner

1.   Inspektörer inom systemet ska

| a) | före bordning underrätta fiskefartyget om inspektionsfartygets namn, |
| --- | --- |

a)

före bordning underrätta fiskefartyget om inspektionsfartygets namn,

| b) | på inspektionsfartyget och bordningsfartyget visa den vimpel som beskrivs i bilaga V, |
| --- | --- |

b)

på inspektionsfartyget och bordningsfartyget visa den vimpel som beskrivs i bilaga V,

| c) | begränsa varje inspektionsgrupp till högst tre inspektörer. |
| --- | --- |

c)

begränsa varje inspektionsgrupp till högst tre inspektörer.

2.   Vid bordning av fartyget ska inspektören uppvisa den identitetshandling som beskrivs i bilaga IV för fiskefartygets befälhavare. Inspektionerna ska genomföras på något av AKFM:s officiella språk och, om möjligt, på det språk som talas av fiskefartygets befälhavare.

3.   Inspektörerna ska upprätta en rapport om inspektionen i det format som anges i bilaga VI.

4.   Inspektörerna ska underteckna rapporten i närvaro av fartygets befälhavare och befälhavaren ska ha rätt att i samma rapport lägga till eventuella kommentarer och ska också underteckna rapporten.

5.   Kopior av rapporten ska lämnas till fartygets befälhavare och till inspektionsgruppens myndigheter, som ska vidarebefordra kopior till myndigheterna i det inspekterade fartygets flaggstat och till kommissionen och/eller ett av kommissionen utsett organ. Kommissionen ska skicka vidare kopian till AKFM:s sekretariat.

6.   Inspektionsgruppens storlek och inspektionens längd ska avgöras av inspektionsfartygets befälhavare som därvid ska ta hänsyn till alla relevanta omständigheter.

Artikel 22o

Överträdelser

1.   I denna artikel ska följande verksamheter betraktas som överträdelser:

| a) | De verksamheter som avses i artikel 3.1 a, b, c, e, f, g och h i förordning (EG) nr 1005/2008. |
| --- | --- |

a)

De verksamheter som avses i artikel 3.1 a, b, c, e, f, g och h i förordning (EG) nr 1005/2008.

| b) | Störning av satellitövervakningssystemet. |
| --- | --- |

b)

Störning av satellitövervakningssystemet.

| c) | Att bedriva verksamhet utan VMS. |
| --- | --- |

c)

Att bedriva verksamhet utan VMS.

2.   Om inspektörerna upptäcker en överträdelse vid bordning och inspektion av ett fiskefartyg, ska myndigheterna i inspektionsfartygets flaggmedlemsstat omedelbart informera kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ, som i sin tur ska underrätta det inspekterade fiskefartygets flaggstat, både direkt och genom AKFM:s sekretariat. De ska även informera alla inspektionsfartyg från fiskefartygets flaggstat som man vet befinner sig i närheten.

3.   Fiskefartygets flaggmedlemsstat ska, efter en inspektion där en överträdelse har upptäckts, säkerställa att fiskefartyget i fråga upphör med all fiskeverksamhet. Flaggmedlemsstaten ska anmoda fiskefartyget att inom 72 timmar fortsätta till en hamn som den har utsett, där en undersökning ska inledas.

4.   I de fall en överträdelse har upptäckts vid en inspektion, ska de åtgärder som vidtagits och den uppföljning som gjorts av flaggmedlemsstaten anmälas till kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ. Kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ ska vidarebefordra de åtgärder som vidtagits och den uppföljning som gjorts till AKFM:s sekretariat.

5.   Medlemsstaternas myndigheter ska följa upp inspektionsrapporter, som avses i artikel 22n.3, och utlåtanden från dokumentkontroller som görs av inspektörer på samma sätt som de följer upp rapporter och redovisningar från nationella inspektörer.

Avsnitt III

Svarta havet

Artikel 22p

Åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske efter piggvar i Svarta havet

1.   Senast den 20 januari varje år ska varje medlemsstat till kommissionen, via det vanliga dataöverföringsprogrammet, översända en förteckning över de fartyg som har tillstånd att fiska med bottenstående garn efter piggvar i Svarta havet (AKFM:s geografiska delområde 29 enligt definitionen i bilaga I). Senast den 31 januari varje år ska kommissionen skicka den förteckningen till AKFM:s sekretariat.

2.   Den förteckning som avses i punkt 1 ska, utöver de uppgifter som anges i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2017/218, innehålla följande uppgifter:

| a) | AKFM-registreringsnummer. |
| --- | --- |

a)

AKFM-registreringsnummer.

| b) | Tidigare namn (i förekommande fall). |
| --- | --- |

b)

Tidigare namn (i förekommande fall).

| c) | Tidigare flagg (i förekommande fall). |
| --- | --- |

c)

Tidigare flagg (i förekommande fall).

| d) | Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall). |
| --- | --- |

d)

Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall).

| e) | Huvudsakliga målarter. |
| --- | --- |

e)

Huvudsakliga målarter.

| f) | Huvudsakliga redskap som används för fiske efter piggvar samt flottsegment och operativ enhet i den mening som avses i den statistiska matrisen Task 1 i avsnitt C i bilaga III. |
| --- | --- |

f)

Huvudsakliga redskap som används för fiske efter piggvar samt flottsegment och operativ enhet i den mening som avses i den statistiska matrisen Task 1 i avsnitt C i bilaga III.

| g) | Tidsperiod då fiske med nät eller andra redskap som kan fånga piggvar är tillåten (om sådana tillstånd utfärdas). |
| --- | --- |

g)

Tidsperiod då fiske med nät eller andra redskap som kan fånga piggvar är tillåten (om sådana tillstånd utfärdas).

3.   På begäran från AKFM ska medlemsstaterna rapportera uppgifter om de fiskefartyg som fått tillstånd att bedriva en fiskeverksamhet under en viss period. Medlemsstaterna ska särskilt rapportera de berörda fiskefartygens namn och distriktsbeteckning och de fiskemöjligheter som tilldelas vart och ett av dem.

4.   Omärkta övergivna nät som används i piggvarsfiske och som påträffas till sjöss ska samlas in av kustmedlemsstatens behöriga myndigheter. Därefter ska nätredskapen antingen beslagtas tills ägaren är vederbörligen identifierad eller förstöras om ägaren inte kan identifieras.

5.   Varje berörd medlemsstat ska utse landningspunkter, där landning och omlastning av piggvar fångad i Svarta havet ska ske, i enlighet med artikel 43.5 i förordning (EG) nr 1224/2009. En förteckning över dessa punkter ska meddelas AKFM:s sekretariat och kommissionen senast den 30 november varje år.

6.   Landning eller omlastning från fiskefartyg av någon kvantitet av piggvar som fångats i Svarta havet ska vara förbjudet utom på de landningspunkter som avses i punkt 5.

Artikel 22q

Nationella planer för övervakning, kontroll och tillsyn av piggvarsfiske i Svarta havet

1.   Medlemsstaterna ska upprätta nationella planer för övervakning, kontroll och tillsyn (nedan kallade nationella planer) i syfte att genomföra bestämmelserna i artikel 22p, bland annat genom att säkerställa en korrekt och noggrann övervakning och registrering av månatliga fångster och/eller månatlig fiskeansträngning.

2.   Följande element ska ingå i de nationella planerna:

| a) | En tydlig definition av kontrollresurserna, med beskrivning av de mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser som specifikt är tillgängliga för genomförandet av de nationella planerna. |
| --- | --- |

a)

En tydlig definition av kontrollresurserna, med beskrivning av de mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser som specifikt är tillgängliga för genomförandet av de nationella planerna.

| b) | En tydlig definition av inspektionsstrategin (inklusive inspektionsprotokoll), som ska vara inriktad på fiskefartyg som sannolikt fångar piggvar och associerade arter. |
| --- | --- |

b)

En tydlig definition av inspektionsstrategin (inklusive inspektionsprotokoll), som ska vara inriktad på fiskefartyg som sannolikt fångar piggvar och associerade arter.

| c) | Handlingsplaner för kontroll av marknader och transporter. |
| --- | --- |

c)

Handlingsplaner för kontroll av marknader och transporter.

| d) | En definition av inspektionsuppgifter och -förfaranden, inklusive den provtagningsstrategi som tillämpas för att kontrollera vägningen av fångster vid första försäljningen och provtagningsstrategin för fartyg som inte omfattas av reglerna om loggbok/landningsdeklaration. |
| --- | --- |

d)

En definition av inspektionsuppgifter och -förfaranden, inklusive den provtagningsstrategi som tillämpas för att kontrollera vägningen av fångster vid första försäljningen och provtagningsstrategin för fartyg som inte omfattas av reglerna om loggbok/landningsdeklaration.

| e) | Förklarande riktlinjer för inspektörer, producentorganisationer och fiskare om gällande regler för fisken som sannolikt fångar piggvar, inbegripet






  i) | regler för ifyllande av dokument, inbegripet inspektionsrapporter, fiskeloggböcker, omlastningsdeklarationer, landningsdeklarationer samt deklarationer om övertagande, transportdokument och avräkningsnotor, |
| --- | --- | --- |

e)

Förklarande riktlinjer för inspektörer, producentorganisationer och fiskare om gällande regler för fisken som sannolikt fångar piggvar, inbegripet

i)

regler för ifyllande av dokument, inbegripet inspektionsrapporter, fiskeloggböcker, omlastningsdeklarationer, landningsdeklarationer samt deklarationer om övertagande, transportdokument och avräkningsnotor,

| ii) | de tekniska åtgärder som är i kraft, inbegripet maskstorlek och/eller maskdimensioner, minsta tillåtna fångststorlek, tillfälliga restriktioner, |
| --- | --- |

ii)

de tekniska åtgärder som är i kraft, inbegripet maskstorlek och/eller maskdimensioner, minsta tillåtna fångststorlek, tillfälliga restriktioner,

| iii) | provtagningsstrategier, |
| --- | --- |

iii)

provtagningsstrategier,

| iv) | mekanismer för korskontroll. |
| --- | --- |

iv)

mekanismer för korskontroll.

| f) | Utbildning av nationella inspektörer för utförande av de uppgifter som avses i bilaga II. |
| --- | --- |

f)

Utbildning av nationella inspektörer för utförande av de uppgifter som avses i bilaga II.

3.   Senast den 20 januari varje år ska medlemsstaterna lämna de nationella planerna till kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ. Kommissionen eller ett av kommissionen utsett organ ska vidarebefordra planerna till AKFM:s sekretariat senast den 31 januari varje år.

Artikel 22r

Vetenskaplig övervakning av piggvarsfiske i Svarta havet

Medlemsstaterna ska senast den 30 november varje år meddela den vetenskapliga rådgivande kommittén och kommissionen all kompletterande information till stöd för den vetenskapliga övervakningen av piggvarsfiske i Svarta havet.

(*3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/218 av den 6 februari 2017 om registret över unionens fiskeflotta (EUT L 34, 9.2.2017, s. 9).”
  "

*3

| 11. | Artikel 23a ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | De uppgifter om rödkorall som avses i artikel 22b.” |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Artikel 23a ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led a ersättas med följande:

”a)

De uppgifter om rödkorall som avses i artikel 22b.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”8.   Varje medlemsstat ska lämna en detaljerad rapport om sin fiskeverksamhet beträffande rödkorall till AKFM:s sekretariat och kommissionen senast den 30 juni varje år. Rapporten ska minst innehålla information om de totala fångsterna och fångstområden och, om möjligt, om antalet dykningar och den genomsnittliga fångsten per dykning.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”8.   Varje medlemsstat ska lämna en detaljerad rapport om sin fiskeverksamhet beträffande rödkorall till AKFM:s sekretariat och kommissionen senast den 30 juni varje år. Rapporten ska minst innehålla information om de totala fångsterna och fångstområden och, om möjligt, om antalet dykningar och den genomsnittliga fångsten per dykning.”

| 12. | Bilagorna IV, V, VI, VII och VIII ska läggas till i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

12.

Bilagorna IV, V, VI, VII och VIII ska läggas till i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2019.

På Europaparlamentets vägnar

A. TAJANI

Ordförande

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 283, 10.8.2018, p. 95.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 mars 2019 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 21 maj 2019.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/218 av den 6 februari 2017 om registret över unionens fiskeflotta (EUT L 34, 9.2.2017, s. 9).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009. s. 1).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1).

9

---

BILAGA

Följande bilagor ska läggas till i förordning (EU) nr 1343/2011:

”BILAGA IV

FÖRLAGA FÖR IDENTITETSKORT FÖR AKFM:S INSPEKTÖRER

| Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet | | AKFM |
| --- | --- | --- |
| | AKFM | Innehavaren av detta identitetskort är en AKFM-inspektör som vederbörligen utnämnts för AKFM:s system för gemensam inspektion och övervakning och har befogenhet att agera i enlighet med AKFM:s bestämmelser. |
| IDENTITETSKORT – INSPEKTÖR |
| Foto | Avtalsslutande part |
| Inspektörens namn: |
| Kort nr | ......
  Utfärdande myndighet | ......
  Inspektör |
| Datum för utfärdande: | Giltigt i fem år |

Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet

Image 1

AKFM

Image 2

AKFM

Innehavaren av detta identitetskort är en AKFM-inspektör som vederbörligen utnämnts för AKFM:s system för gemensam inspektion och övervakning och har befogenhet att agera i enlighet med AKFM:s bestämmelser.

IDENTITETSKORT – INSPEKTÖR

Foto

Avtalsslutande part

Inspektörens namn:

Kort nr

......

Utfärdande myndighet

......

Inspektör

Datum för utfärdande:

Giltigt i fem år

”BILAGA V

FÖRLAGA FÖR AKFM:S INSPEKTIONSVIMPEL

”BILAGA VI

AKFM – INSPEKTIONSRAPPORT

1.   INSPEKTÖR(ER)

Namn ... Avtalsslutande part ... AKFM-identitetskortets nummer ...

Namn ... Avtalsslutande part ... AKFM-identitetskortets nummer ...

Namn ... Avtalsslutande part ... AKFM-identitetskortets nummer ...

2.   INSPEKTÖRENS/INSPEKTÖRERNAS FARTYG

| 2.1 | Namn och registrering ... |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Flagg ... |
| --- | --- |

2.2

3.   UPPGIFTER OM DET INSPEKTERADE FARTYGET

| 3.1 | Namn och registrering ... |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Flagg ... |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Befälhavare (namn och adress) ... |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Fartygets ägare (namn och adress) ... |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | AKFM-registreringsnummer ... |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Typ av fartyg ... |
| --- | --- |

3.6

4.   POSITION

| 4.1 | Position enligt inspektionsfartygets befälhavare kl. ... UTC; Lat ... Long ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Position enligt fiskefartygets befälhavare kl. ... UTC; Lat ... Long ... |
| --- | --- |

4.2

5.   DAG OCH TID DÅ INSPEKTIONEN INLEDDES OCH AVSLUTADES

| 5.1 | Dag ... Ombordstigning kl. ... UTC – Avstigning kl. ... UTC |
| --- | --- |

5.1

6.   TYP AV FISKEREDSKAP OMBORD

| Enbåtsbottentrål – OTB | |
| --- | --- |
| Flyttrål – OTM | |
| Räktrål – TBS | |
| Snörpvad – PS | |
| Förankrade nät – GNS | |
| Förankrade långrevar – LLS | |
| Fiskeredskap för fritidsfiske – RG | |
| Annat (specificera) | |

Enbåtsbottentrål – OTB

Flyttrål – OTM

Räktrål – TBS

Snörpvad – PS

Förankrade nät – GNS

Förankrade långrevar – LLS

Fiskeredskap för fritidsfiske – RG

Annat (specificera)

7.   MÄTNING AV MASKOR I MILLIMETER

| 7.1 | Föreskriven maskstorlek: ... mm |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Resultat av mätning av genomsnittlig maskstorlek: ... mm |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Överträdelse: JA  – NEJ  ... Om JA, rättslig hänvisning: |
| --- | --- |

7.3

8.   INSPEKTION AV FÅNGSTER OMBORD

8.1   Resultat av inspektionen av fisken ombord

| ART
  (FAO:s trebokstavskod) | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt (kg) | | | | | | |
| Presentationsform | | | | | | |
| Kontrollerat prov | | | | | | |
| % fisk under minimimåttet | | | | | | |

ART

(FAO:s trebokstavskod)

Totalt (kg)

Presentationsform

Kontrollerat prov

% fisk under minimimåttet

8.2   Överträdelse: JA  – NEJ  ... Om JA, rättslig hänvisning:

9.   INSPEKTION AV DOKUMENT OMBORD OCH VMS

| 9.1 | Fiskeloggbok: JA  – NEJ  |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Överträdelse: JA  – NEJ  ... Om JA, rättslig hänvisning: |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Fiskelicens: JA  – NEJ  |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Överträdelse: JA  – NEJ  ... Om JA, rättslig hänvisning: |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Särskilt tillstånd: JA  – NEJ  |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Överträdelse: JA  – NEJ  ... Om JA, rättslig hänvisning: |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | VMS: JA  – NEJ  ... aktiverad: JA  – NEJ  |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Överträdelse: JA  – NEJ  ... Om JA, rättslig hänvisning: |
| --- | --- |

9.8

10.   FÖRTECKNING ÖVER ÖVERTRÄDELSER

|  | Fiske utan licens, tillstånd eller godkännande från den avtalsslutande part som är flaggstat – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



|  | Underlåtenhet att föra tillräckliga register över fångster och fångstrelaterade uppgifter i enlighet med AKFM:s rapporteringskrav eller betydande felrapportering av sådana fångster och/eller fångstrelaterade uppgifter – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



|  | Fiske i ett fredningsområde – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



|  | Fiske under en fredningsperiod – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



|  | Användning av förbjudna fiskeredskap – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



|  | Förfalskning eller avsiktligt döljande av ett fiskefartygs märkning, identitet eller registrering – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



|  | Undanhållande, förvanskning eller undanröjande av bevis som har betydelse för utredningen av en överträdelse – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



|  | Flera överträdelser som sammantagna utgör ett allvarligt åsidosättande av gällande åtgärder enligt AKFM |
| --- | --- |



|  | Angrepp, motstånd, hot, sexuellt ofredande, störande, förhindrande eller försenande av en godkänd inspektörs arbete |
| --- | --- |



|  | Störning av det satellitbaserade övervakningssystemet och/eller verksamhet utan VMS – rättslig hänvisning: |
| --- | --- |



11.   FÖRTECKNING ÖVER DOKUMENT SOM KOPIERATS OMBORD

......

......

......

......

......

......

......

......

12.   KOMMENTARER OCH UNDERSKRIFT AV FARTYGETS BEFÄLHAVARE

......

......

......

......

......

......

......

......

Befälhavarens underskrift: ...

13.   Kommentarer och underskrift av inspektör(er)

......

......

......

......

......

......

......

......

Inspektör(er)s underskrift(er): ...

”BILAGA VII

AKFM – OBSERVATIONSRAPPORT

| 1. | Dag för observation: ....../....../...... Tid: ...UTC |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det observerade fartygets position:
  Latitud ... – Longitud ... |
| --- | --- |

2.

Latitud ... – Longitud ...

| 3. | Kurs: ... – Hastighet ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det observerade fartygets namn: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det observerade fartygets flagg: |
| --- | --- |

5.

| 6. | Distriktsbeteckning: |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fartygstyp:






   | Fiskefartyg |
| --- | --- | --- |

7.



Fiskefartyg

|  | Transportfartyg |
| --- | --- |



Transportfartyg

|  | Frysfartyg |
| --- | --- |



Frysfartyg

|  | Annat (specificera) |
| --- | --- |



Annat (specificera)

| 8. | Internationell radioanropssignal: |
| --- | --- |

8.

| 9. | IMO-nummer (i förekommande fall): |
| --- | --- |

9.

| 10. | Verksamhet(er):






   | Fiske |
| --- | --- | --- |

10.



Fiske

|  | Under gång |
| --- | --- |



Under gång

|  | Driver |
| --- | --- |



Driver

|  | Omlastar |
| --- | --- |



Omlastar

| 11. | Radiokontakt:  JA –  NEJ |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn och nationalitet för befälhavaren på det observerade fartyget: ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Antal personer ombord på det observerade fartyget: ... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Fångster ombord på det observerade fartyget: ... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Information insamlad av:
  Inspektörens namn:
  Avtalsslutande part:
  AKFM-identitetskortets nummer:
  Patrullfartygets namn: |
| --- | --- |

15.

Inspektörens namn:

Avtalsslutande part:

AKFM-identitetskortets nummer:

Patrullfartygets namn:

”BILAGA VIII

UPPGIFTER SOM SKA INGÅ I FÖRTECKNINGEN ÖVER FARTYG SOM BEDRIVER RIKTAT FISKE EFTER FLÄCKPAGELL

Den förteckning som avses i artikel 22i ska innehålla följande information om varje fartyg:

| — | Fartygets namn |
| --- | --- |

—

Fartygets namn

| — | Fartygets registreringsnummer (kod som tilldelats av den avtalsslutande parten) |
| --- | --- |

—

Fartygets registreringsnummer (kod som tilldelats av den avtalsslutande parten)

| — | AKFM-registreringsnummer (landets trebokstavskod enligt ISO + 9 siffror, t.ex. xxx000000001) |
| --- | --- |

—

AKFM-registreringsnummer (landets trebokstavskod enligt ISO + 9 siffror, t.ex. xxx000000001)

| — | Registreringshamn (hamnens fullständiga namn) |
| --- | --- |

—

Registreringshamn (hamnens fullständiga namn)

| — | Tidigare namn (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Tidigare namn (i förekommande fall)

| — | Tidigare flagg (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Tidigare flagg (i förekommande fall)

| — | Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Tidigare uppgifter om strykning ur andra register (i förekommande fall)

| — | Internationell radioanropssignal (i förekommande fall) |
| --- | --- |

—

Internationell radioanropssignal (i förekommande fall)

| — | VMS (ange J/N) |
| --- | --- |

—

VMS (ange J/N)

| — | Fartygstyp, total längd (LOA) och bruttotonnage (GT) och/eller bruttoregisterton (BRT) samt maskinstyrka uttryckt i kW |
| --- | --- |

—

Fartygstyp, total längd (LOA) och bruttotonnage (GT) och/eller bruttoregisterton (BRT) samt maskinstyrka uttryckt i kW

| — | Ägares och operatör(er)s namn och adress |
| --- | --- |

—

Ägares och operatör(er)s namn och adress

| — | Huvudsakliga redskap som används för fiske efter fläckpagell samt flottsegment och operativ enhet enligt referensramen för datainsamling (DCRF) |
| --- | --- |

—

Huvudsakliga redskap som används för fiske efter fläckpagell samt flottsegment och operativ enhet enligt referensramen för datainsamling (DCRF)

| — | Tidsperiod då fiske efter fläckpagell är tillåtet. |
| --- | --- |

—

Tidsperiod då fiske efter fläckpagell är tillåtet.

---

DIREKTIV

| 20.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/23

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2019/983

av den 5 juni 2019

om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 153.2 b jämförd med artikel 153.1 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2),

och av följande skäl:

| (1) | Att nå resultat i fråga om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (3), som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017, är ett gemensamt politiskt åtagande och ansvar. Enligt princip 10 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter har arbetstagare rätt till en hälsosam, säker och väl anpassad arbetsmiljö. Rätten till en hög skyddsnivå för hälsa och säkerhet i arbetet och till en arbetsmiljö som är anpassad till arbetstagarnas yrkesverksamhet omfattar också skydd mot carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen, oavsett anställningslängd och exponeringstid. |
| --- | --- |

(1)

Att nå resultat i fråga om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (3), som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017, är ett gemensamt politiskt åtagande och ansvar. Enligt princip 10 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter har arbetstagare rätt till en hälsosam, säker och väl anpassad arbetsmiljö. Rätten till en hög skyddsnivå för hälsa och säkerhet i arbetet och till en arbetsmiljö som är anpassad till arbetstagarnas yrkesverksamhet omfattar också skydd mot carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen, oavsett anställningslängd och exponeringstid.

| (2) | Detta direktiv är förenligt med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till liv och rätten till rättvisa arbetsförhållanden som anges i artiklarna 2 respektive 31. |
| --- | --- |

(2)

Detta direktiv är förenligt med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till liv och rätten till rättvisa arbetsförhållanden som anges i artiklarna 2 respektive 31.

| (3) | Syftet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG (4) är att skydda arbetstagare mot risker för hälsa och säkerhet vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. En enhetlig nivå på skyddet mot de risker som har samband med carcinogener och mutagena ämnen föreskrivs i det direktivet genom en ram med generella principer som gör det möjligt för medlemsstaterna att säkerställa en konsekvent tillämpning av minimikraven. Syftet med sådana minimikrav är att skydda arbetstagare på unionsnivå och bidra till att minska skillnaderna i nivån på skyddet av arbetstagare i hela unionen och säkerställa lika villkor. Bindande gränsvärden för exponering i arbetet utgör en viktig beståndsdel i de allmänna föreskrifterna för skydd för arbetstagare som fastställs i direktiv 2004/37/EG. Dessa gränsvärden måste vara evidensbaserade, proportionerliga och mätbara och bör fastställas på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive aktuella vetenskapliga och tekniska uppgifter, ekonomisk genomförbarhet när det gäller tillämpning och efterlevnad, en noggrann analys av de socioekonomiska konsekvenserna och tillgången till protokoll och teknik för exponeringsmätning på arbetsplatsen. Medlemsstaterna kan i nära samarbete med arbetsmarknadens parter fastställa strängare bindande gränsvärden för exponering i arbetet. Direktiv 2004/37/EG hindrar inte heller medlemsstaterna från att tillämpa ytterligare åtgärder, såsom ett biologiskt gränsvärde. |
| --- | --- |

(3)

Syftet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG (4) är att skydda arbetstagare mot risker för hälsa och säkerhet vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. En enhetlig nivå på skyddet mot de risker som har samband med carcinogener och mutagena ämnen föreskrivs i det direktivet genom en ram med generella principer som gör det möjligt för medlemsstaterna att säkerställa en konsekvent tillämpning av minimikraven. Syftet med sådana minimikrav är att skydda arbetstagare på unionsnivå och bidra till att minska skillnaderna i nivån på skyddet av arbetstagare i hela unionen och säkerställa lika villkor. Bindande gränsvärden för exponering i arbetet utgör en viktig beståndsdel i de allmänna föreskrifterna för skydd för arbetstagare som fastställs i direktiv 2004/37/EG. Dessa gränsvärden måste vara evidensbaserade, proportionerliga och mätbara och bör fastställas på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive aktuella vetenskapliga och tekniska uppgifter, ekonomisk genomförbarhet när det gäller tillämpning och efterlevnad, en noggrann analys av de socioekonomiska konsekvenserna och tillgången till protokoll och teknik för exponeringsmätning på arbetsplatsen. Medlemsstaterna kan i nära samarbete med arbetsmarknadens parter fastställa strängare bindande gränsvärden för exponering i arbetet. Direktiv 2004/37/EG hindrar inte heller medlemsstaterna från att tillämpa ytterligare åtgärder, såsom ett biologiskt gränsvärde.

| (4) | Direktiv 2004/37/EG är avsett att omfatta de ämnen eller blandningar som uppfyller kriterierna för klassificering som cancerframkallande eller mutagena ämnen i kategori 1A eller 1B enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5), liksom de ämnen, blandningar eller processer som avses i bilaga I till direktiv 2004/37/EG. De ämnen som uppfyller kriterierna för klassificering som cancerframkallande eller mutagena ämnen i kategori 1A eller 1B enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 är de med en harmoniserad klassificering eller en klassificering i enlighet med artikel 4 eller 36 i den förordningen och som enligt artikel 40 i den förordningen anmälts till Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa). Dessa ämnen förtecknas i det offentliga klassificerings- och märkningsregistret som underhålls av Echa. För införande av nya ämnen, blandningar och processer i förteckningen i bilaga I till direktiv 2004/37/EG i enlighet med artikel 2 a ii i det direktivet, måste solida vetenskapliga belägg för cancerogeniteten hos ett visst ämne påvisas på grundval av giltiga vetenskapliga källor såsom Echas riskbedömningskommitté (RAC), Internationella centret för cancerforskning (IARC) och nationella organ, varvid särskild uppmärksamhet bör fästas vid expertgranskad litteratur som publicerats om det ämnet. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2004/37/EG är avsett att omfatta de ämnen eller blandningar som uppfyller kriterierna för klassificering som cancerframkallande eller mutagena ämnen i kategori 1A eller 1B enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5), liksom de ämnen, blandningar eller processer som avses i bilaga I till direktiv 2004/37/EG. De ämnen som uppfyller kriterierna för klassificering som cancerframkallande eller mutagena ämnen i kategori 1A eller 1B enligt bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 är de med en harmoniserad klassificering eller en klassificering i enlighet med artikel 4 eller 36 i den förordningen och som enligt artikel 40 i den förordningen anmälts till Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa). Dessa ämnen förtecknas i det offentliga klassificerings- och märkningsregistret som underhålls av Echa. För införande av nya ämnen, blandningar och processer i förteckningen i bilaga I till direktiv 2004/37/EG i enlighet med artikel 2 a ii i det direktivet, måste solida vetenskapliga belägg för cancerogeniteten hos ett visst ämne påvisas på grundval av giltiga vetenskapliga källor såsom Echas riskbedömningskommitté (RAC), Internationella centret för cancerforskning (IARC) och nationella organ, varvid särskild uppmärksamhet bör fästas vid expertgranskad litteratur som publicerats om det ämnet.

| (5) | Gränsvärden för exponering i arbetet är en del av riskhanteringsåtgärderna enligt direktiv 2004/37/EG. Gränsvärdena bör regelbundet ses över i enlighet med försiktighetsprincipen och principen om skydd för arbetstagarna och mot bakgrund av tillgängliga och välgrundade vetenskapliga och tekniska uppgifter om carcinogener och mutagena ämnen. Förbättrad mätteknik, riskhantering och andra viktiga faktorer bör också övervägas. Efterlevnaden av dessa gränsvärden påverkar inte andra skyldigheter för arbetsgivare enligt det direktivet, särskilt inskränkt användning av carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen, förebyggande eller begränsning av arbetstagarnas exponering för carcinogener eller mutagena ämnen och åtgärder som bör vidtas i detta syfte. Dessa åtgärder bör, i den mån det är tekniskt möjligt, innefatta utbyte av carcinogenen eller det mutagena ämnet mot ett ämne, en blandning eller en process som inte innebär någon risk eller innebär mindre risk för arbetstagarnas hälsa, användning av ett slutet system eller andra åtgärder som syftar till att begränsa arbetstagarnas exponeringsnivå. |
| --- | --- |

(5)

Gränsvärden för exponering i arbetet är en del av riskhanteringsåtgärderna enligt direktiv 2004/37/EG. Gränsvärdena bör regelbundet ses över i enlighet med försiktighetsprincipen och principen om skydd för arbetstagarna och mot bakgrund av tillgängliga och välgrundade vetenskapliga och tekniska uppgifter om carcinogener och mutagena ämnen. Förbättrad mätteknik, riskhantering och andra viktiga faktorer bör också övervägas. Efterlevnaden av dessa gränsvärden påverkar inte andra skyldigheter för arbetsgivare enligt det direktivet, särskilt inskränkt användning av carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen, förebyggande eller begränsning av arbetstagarnas exponering för carcinogener eller mutagena ämnen och åtgärder som bör vidtas i detta syfte. Dessa åtgärder bör, i den mån det är tekniskt möjligt, innefatta utbyte av carcinogenen eller det mutagena ämnet mot ett ämne, en blandning eller en process som inte innebär någon risk eller innebär mindre risk för arbetstagarnas hälsa, användning av ett slutet system eller andra åtgärder som syftar till att begränsa arbetstagarnas exponeringsnivå.

| (6) | Farliga läkemedel, bland annat cytotoxiska läkemedel som i första hand används för behandling av cancer kan ha genotoxiska, cancerframkallande eller mutagena egenskaper. Det är därför viktigt att skydda arbetstagare som exponeras för sådana läkemedel till följd av arbete i samband med framställning, användning eller bortskaffande av farliga läkemedel, inbegripet cytotoxiska läkemedel, tjänster knutna till rengöring, transport, tvätt eller avfallshantering av farliga läkemedel eller av material som förorenats av sådana läkemedel samt vid kroppsvård av patienter som behandlas med farliga läkemedel. Farliga läkemedel, inbegripet cytotoxiska läkemedel, är föremål för unionsåtgärder i vilka det föreskrivs minimikrav för skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet, i synnerhet de krav som anges i rådets direktiv 98/24/EG (6). Farliga läkemedel som innehåller ämnen som även är carcinogener eller mutagena ämnen omfattas av direktiv 2004/37/EG. Kommissionen bör bedöma vilket som är det lämpligaste instrumentet för att säkerställa säkerhet på arbetsplatsen för arbetstagare som exponeras för farliga läkemedel, inklusive cytotoxiska läkemedel. I detta sammanhang bör tillgång för patienterna till bästa tillgängliga behandlingar inte äventyras. |
| --- | --- |

(6)

Farliga läkemedel, bland annat cytotoxiska läkemedel som i första hand används för behandling av cancer kan ha genotoxiska, cancerframkallande eller mutagena egenskaper. Det är därför viktigt att skydda arbetstagare som exponeras för sådana läkemedel till följd av arbete i samband med framställning, användning eller bortskaffande av farliga läkemedel, inbegripet cytotoxiska läkemedel, tjänster knutna till rengöring, transport, tvätt eller avfallshantering av farliga läkemedel eller av material som förorenats av sådana läkemedel samt vid kroppsvård av patienter som behandlas med farliga läkemedel. Farliga läkemedel, inbegripet cytotoxiska läkemedel, är föremål för unionsåtgärder i vilka det föreskrivs minimikrav för skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet, i synnerhet de krav som anges i rådets direktiv 98/24/EG (6). Farliga läkemedel som innehåller ämnen som även är carcinogener eller mutagena ämnen omfattas av direktiv 2004/37/EG. Kommissionen bör bedöma vilket som är det lämpligaste instrumentet för att säkerställa säkerhet på arbetsplatsen för arbetstagare som exponeras för farliga läkemedel, inklusive cytotoxiska läkemedel. I detta sammanhang bör tillgång för patienterna till bästa tillgängliga behandlingar inte äventyras.

| (7) | För de flesta carcinogener och mutagena ämnen är det inte vetenskapligt möjligt att fastställa nivåer under vilka exponering inte leder till skadliga effekter. Även om fastställande av gränsvärden på arbetsplatser vad gäller carcinogener och mutagena ämnen enligt detta direktiv inte fullständigt undanröjer de risker för arbetstagarnas hälsa och säkerhet som uppkommer vid exponering för dessa ämnen i arbetet (kvarstående risk) bidrar det ändock till att avsevärt minska de risker som uppkommer vid sådan exponering på det stegvisa och målinriktade sätt som beskrivs i direktiv 2004/37/EG. För andra carcinogener och mutagena ämnen är det vetenskapligt möjligt att fastställa nivåer under vilka exponering inte förväntas leda till skadliga effekter. |
| --- | --- |

(7)

För de flesta carcinogener och mutagena ämnen är det inte vetenskapligt möjligt att fastställa nivåer under vilka exponering inte leder till skadliga effekter. Även om fastställande av gränsvärden på arbetsplatser vad gäller carcinogener och mutagena ämnen enligt detta direktiv inte fullständigt undanröjer de risker för arbetstagarnas hälsa och säkerhet som uppkommer vid exponering för dessa ämnen i arbetet (kvarstående risk) bidrar det ändock till att avsevärt minska de risker som uppkommer vid sådan exponering på det stegvisa och målinriktade sätt som beskrivs i direktiv 2004/37/EG. För andra carcinogener och mutagena ämnen är det vetenskapligt möjligt att fastställa nivåer under vilka exponering inte förväntas leda till skadliga effekter.

| (8) | De högsta tillåtna nivåerna för arbetstagarnas exponering för vissa carcinogener eller mutagena ämnen fastställs med värden som i enlighet med direktiv 2004/37/EG inte får överskridas. |
| --- | --- |

(8)

De högsta tillåtna nivåerna för arbetstagarnas exponering för vissa carcinogener eller mutagena ämnen fastställs med värden som i enlighet med direktiv 2004/37/EG inte får överskridas.

| (9) | Detta direktiv förbättrar skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Kommissionen bör regelbundet se över direktiv 2004/37/EG och lägga fram lagstiftningsförslag när så är lämpligt. Det bör fastställas nya gränsvärdena i det direktivet mot bakgrund av tillgänglig kunskap, inklusive nya vetenskapliga och tekniska uppgifter, evidensbaserad bästa praxis samt evidensbaserade tekniker och protokoll för mätning av exponeringsnivåer på arbetsplatsen. I detta bör, om möjligt, ingå uppgifter om kvarstående risker för arbetstagarnas hälsa, rekommendationer från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, yttranden från riskbedömningskommittén samt yttranden från rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor och monografier från IARC. Öppenhet är i det sammanhanget en förebyggande åtgärd och bör säkerställas. Information om kvarstående risker är värdefull för allt framtida arbete med att begränsa risker som härrör från exponering för carcinogener och mutagena ämnen i arbetet, och bör offentliggöras på unionsnivå. Detta direktiv är i enlighet med de särskilda rekommendationerna från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, riskbedömningskommittén och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, vilkas betydelse har understrukits i tidigare ändringar av direktiv 2004/37/EG. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv förbättrar skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Kommissionen bör regelbundet se över direktiv 2004/37/EG och lägga fram lagstiftningsförslag när så är lämpligt. Det bör fastställas nya gränsvärdena i det direktivet mot bakgrund av tillgänglig kunskap, inklusive nya vetenskapliga och tekniska uppgifter, evidensbaserad bästa praxis samt evidensbaserade tekniker och protokoll för mätning av exponeringsnivåer på arbetsplatsen. I detta bör, om möjligt, ingå uppgifter om kvarstående risker för arbetstagarnas hälsa, rekommendationer från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, yttranden från riskbedömningskommittén samt yttranden från rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor och monografier från IARC. Öppenhet är i det sammanhanget en förebyggande åtgärd och bör säkerställas. Information om kvarstående risker är värdefull för allt framtida arbete med att begränsa risker som härrör från exponering för carcinogener och mutagena ämnen i arbetet, och bör offentliggöras på unionsnivå. Detta direktiv är i enlighet med de särskilda rekommendationerna från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, riskbedömningskommittén och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, vilkas betydelse har understrukits i tidigare ändringar av direktiv 2004/37/EG.

| (10) | Det är också nödvändigt att mot bakgrund av vetenskapliga uppgifter beakta andra upptagsvägar än genom inandning för carcinogener och mutagena ämnen, inklusive möjligheten till upptag genom huden, och i sådana fall införa en anmärkning om hudexponering för relevanta ämnen, för att uppnå bästa möjliga skyddsnivå. De ändringar av bilaga III till direktiv 2004/37/EG som föreskrivs i detta direktiv utgör ytterligare ett steg i en långsiktig process som inletts för att uppdatera det direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Det är också nödvändigt att mot bakgrund av vetenskapliga uppgifter beakta andra upptagsvägar än genom inandning för carcinogener och mutagena ämnen, inklusive möjligheten till upptag genom huden, och i sådana fall införa en anmärkning om hudexponering för relevanta ämnen, för att uppnå bästa möjliga skyddsnivå. De ändringar av bilaga III till direktiv 2004/37/EG som föreskrivs i detta direktiv utgör ytterligare ett steg i en långsiktig process som inletts för att uppdatera det direktivet.

| (11) | Bedömningen av hälsoeffekterna av carcinogener som omfattas av detta direktiv baserades på tillämplig vetenskaplig expertis från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens och riskbedömningskommittén. |
| --- | --- |

(11)

Bedömningen av hälsoeffekterna av carcinogener som omfattas av detta direktiv baserades på tillämplig vetenskaplig expertis från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens och riskbedömningskommittén.

| (12) | Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, som inrättades genom kommissionens beslut 2014/113/EU (7), bistår kommissionen i synnerhet med att identifiera, utvärdera och ingående analysera de senaste tillgängliga vetenskapliga uppgifterna och med förslag på gränsvärden för exponering i arbetet som ska fastställas på unionsnivå enligt direktiven 98/24/EG och 2004/37/EG för att skydda arbetstagare mot kemiska risker i arbetet. |
| --- | --- |

(12)

Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, som inrättades genom kommissionens beslut 2014/113/EU (7), bistår kommissionen i synnerhet med att identifiera, utvärdera och ingående analysera de senaste tillgängliga vetenskapliga uppgifterna och med förslag på gränsvärden för exponering i arbetet som ska fastställas på unionsnivå enligt direktiven 98/24/EG och 2004/37/EG för att skydda arbetstagare mot kemiska risker i arbetet.

| (13) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (8) utarbetar Europeiska kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté yttranden om riskerna med kemiska ämnen för människors hälsa eller miljön. I samband med detta direktiv utarbetade riskbedömningskommittén sitt yttrande i enlighet med artikel 77.3 c i den förordningen. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (8) utarbetar Europeiska kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté yttranden om riskerna med kemiska ämnen för människors hälsa eller miljön. I samband med detta direktiv utarbetade riskbedömningskommittén sitt yttrande i enlighet med artikel 77.3 c i den förordningen.

| (14) | Kampanjen för perioden 2018–2019 Friska arbetsplatser hanterar farliga ämnen på ett säkert sätt är ett bra exempel på hur Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) kan stödja genomförandet av arbetsmiljölagstiftningen på unionsnivå. Det är önskvärt att EU-Osha samarbetar nära med medlemsstaterna för att tillhandahålla skräddarsydd information och exempel på god praxis för arbetstagare som kommer i kontakt med vissa ämnen, varvid den politiska utvecklingen och de rättsliga ramar som redan finns bör framhållas. |
| --- | --- |

(14)

Kampanjen för perioden 2018–2019 Friska arbetsplatser hanterar farliga ämnen på ett säkert sätt är ett bra exempel på hur Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) kan stödja genomförandet av arbetsmiljölagstiftningen på unionsnivå. Det är önskvärt att EU-Osha samarbetar nära med medlemsstaterna för att tillhandahålla skräddarsydd information och exempel på god praxis för arbetstagare som kommer i kontakt med vissa ämnen, varvid den politiska utvecklingen och de rättsliga ramar som redan finns bör framhållas.

| (15) | Kadmium och många av dess oorganiska föreningar uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande ämnen (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför carcinogener enligt direktiv 2004/37/EG. Det är därför lämpligt att, på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, fastställa ett gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar i det direktivet. Dessutom har kadmium, kadmiumnitrat, kadmiumhydroxid och kadmiumkarbonat identifierats som ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt artikel 57 a i förordning (EG) nr 1907/2006 och har upptagits i den kandidatförteckning som avses i artikel 59.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(15)

Kadmium och många av dess oorganiska föreningar uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande ämnen (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför carcinogener enligt direktiv 2004/37/EG. Det är därför lämpligt att, på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, fastställa ett gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar i det direktivet. Dessutom har kadmium, kadmiumnitrat, kadmiumhydroxid och kadmiumkarbonat identifierats som ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt artikel 57 a i förordning (EG) nr 1907/2006 och har upptagits i den kandidatförteckning som avses i artikel 59.1 i den förordningen.

| (16) | När det gäller kadmium är det troligt att det kommer att vara svårt att efterleva ett gränsvärde på 0,001 mg/m3 på kort sikt. Det är därför lämpligt att införa en övergångsperiod på åtta år, under vilken ett gränsvärde på 0,004 mg/m3 (inhalerbar fraktion) bör gälla. För att skydda berättigade förväntningar och undvika potentiella störningar av befintlig praxis i medlemsstater som, på dagen för detta direktivs ikraftträdande, genomför ett system med biologisk övervakning med ett biologiskt gränsvärde på högst 0,002 mg Cd/g kreatinin i urin, bör ett gränsvärde på 0,004 mg/m3 i dessa medlemsstater mätas som respirabel fraktion under övergångsperioden, mot bakgrund av yttranden från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor om kadmium och dess oorganiska föreningar. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller kadmium är det troligt att det kommer att vara svårt att efterleva ett gränsvärde på 0,001 mg/m3 på kort sikt. Det är därför lämpligt att införa en övergångsperiod på åtta år, under vilken ett gränsvärde på 0,004 mg/m3 (inhalerbar fraktion) bör gälla. För att skydda berättigade förväntningar och undvika potentiella störningar av befintlig praxis i medlemsstater som, på dagen för detta direktivs ikraftträdande, genomför ett system med biologisk övervakning med ett biologiskt gränsvärde på högst 0,002 mg Cd/g kreatinin i urin, bör ett gränsvärde på 0,004 mg/m3 i dessa medlemsstater mätas som respirabel fraktion under övergångsperioden, mot bakgrund av yttranden från vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor om kadmium och dess oorganiska föreningar.

| (17) | På grundval av tillgängliga vetenskapliga källor, exempelvis de som tillhandahålls av vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, riskbedömningskommittén och relevanta nationella organ, bör kommissionen senast tre år från detta direktivs ikraftträdande överväga möjligheten att ändra direktiv 2004/37/EG genom att lägga till bestämmelser om en kombination av ett yrkeshygieniskt gränsvärde (OEL) för luftburna partiklar och ett biologiskt gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar. |
| --- | --- |

(17)

På grundval av tillgängliga vetenskapliga källor, exempelvis de som tillhandahålls av vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens, riskbedömningskommittén och relevanta nationella organ, bör kommissionen senast tre år från detta direktivs ikraftträdande överväga möjligheten att ändra direktiv 2004/37/EG genom att lägga till bestämmelser om en kombination av ett yrkeshygieniskt gränsvärde (OEL) för luftburna partiklar och ett biologiskt gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar.

| (18) | Fastställande av ett biologiskt gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar skulle skydda arbetstagarna mot systemisk toxicitet, som huvudsakligen påverkar njurar och skelett. Biologisk övervakning kan således bidra till att skydda arbetstagarna på arbetsplatsen, men endast som ett komplement till övervakningen av koncentrationen av kadmium och dess oorganiska föreningar i luften och därför inom arbetstagarnas andningsområde. Kommissionen bör utfärda praktiska riktlinjer för biologisk övervakning. |
| --- | --- |

(18)

Fastställande av ett biologiskt gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar skulle skydda arbetstagarna mot systemisk toxicitet, som huvudsakligen påverkar njurar och skelett. Biologisk övervakning kan således bidra till att skydda arbetstagarna på arbetsplatsen, men endast som ett komplement till övervakningen av koncentrationen av kadmium och dess oorganiska föreningar i luften och därför inom arbetstagarnas andningsområde. Kommissionen bör utfärda praktiska riktlinjer för biologisk övervakning.

| (19) | Beryllium och de flesta oorganiska berylliumföreningar uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande ämnen (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför carcinogener enligt direktiv 2004/37/EG. Beryllium har inte bara cancerframkallande egenskaper utan orsakar också beryllios och sensibilisering mot beryllium. Det bör därför på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, fastställas ett gränsvärde för beryllium och oorganiska berylliumföreningar i det direktivet, och en anmärkning bör införas om hud- och luftvägssensibilisering. |
| --- | --- |

(19)

Beryllium och de flesta oorganiska berylliumföreningar uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande ämnen (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför carcinogener enligt direktiv 2004/37/EG. Beryllium har inte bara cancerframkallande egenskaper utan orsakar också beryllios och sensibilisering mot beryllium. Det bör därför på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, fastställas ett gränsvärde för beryllium och oorganiska berylliumföreningar i det direktivet, och en anmärkning bör införas om hud- och luftvägssensibilisering.

| (20) | När det gäller beryllium kan ett gränsvärde på 0,0002 mg/m3 vara svårt att efterleva på kort sikt inom vissa sektorer. Det är därför lämpligt att införa en övergångsperiod på sju år, under vilken ett gränsvärde på 0,0006 mg/m3 bör gälla. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller beryllium kan ett gränsvärde på 0,0002 mg/m3 vara svårt att efterleva på kort sikt inom vissa sektorer. Det är därför lämpligt att införa en övergångsperiod på sju år, under vilken ett gränsvärde på 0,0006 mg/m3 bör gälla.

| (21) | Arseniksyra och arseniksalter, och de flesta oorganiska arsenikföreningar, uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande ämnen (kategori 1A) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför carcinogener enligt direktiv 2004/37/EG. Det är därför lämpligt att, på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, fastställa ett gränsvärde för arseniksyra och arseniksalter samt oorganiska arsenikföreningar i det direktivet. Dessutom har arseniksyra, diarsenikpentaoxid och diarseniktrioxid identifierats som ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt artikel 57 a i förordning (EG) nr 1907/2006 och har upptagits i bilaga XIV till den förordningen, vilket innebär att det krävs tillstånd för att använda dem. |
| --- | --- |

(21)

Arseniksyra och arseniksalter, och de flesta oorganiska arsenikföreningar, uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande ämnen (kategori 1A) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför carcinogener enligt direktiv 2004/37/EG. Det är därför lämpligt att, på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, fastställa ett gränsvärde för arseniksyra och arseniksalter samt oorganiska arsenikföreningar i det direktivet. Dessutom har arseniksyra, diarsenikpentaoxid och diarseniktrioxid identifierats som ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt artikel 57 a i förordning (EG) nr 1907/2006 och har upptagits i bilaga XIV till den förordningen, vilket innebär att det krävs tillstånd för att använda dem.

| (22) | När det gäller arseniksyra kan ett gränsvärde på 0,01 mg/m3 vara svårt att efterleva inom sektorn för smältning av koppar. En övergångsperiod på fyra år bör därför införas. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller arseniksyra kan ett gränsvärde på 0,01 mg/m3 vara svårt att efterleva inom sektorn för smältning av koppar. En övergångsperiod på fyra år bör därför införas.

| (23) | Formaldehyd uppfyller kriterierna för att klassificeras som ett cancerframkallande ämne (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför en carcinogen enligt direktiv 2004/37/EG. Formaldehyd är en genotoxisk carcinogen som verkar lokalt och det finns tillräckliga vetenskapliga belägg för ämnet är cancerframkallande för människan. Formaldehyd är också en kontaktallergen för huden (hudsensibiliserande). Det är därför lämpligt, på basis av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, att fastställa ett långsiktigt och ett kortsiktigt gränsvärde för formaldehyd i det direktivet och införa en anmärkning om hudsensibilisering. På begäran av kommissionen samlar Echa också in befintlig information för att bedöma den potentiella exponeringen för formaldehyd och produkter eller material som avger formaldehyd på arbetsplatser, inbegripet vid industriell och yrkesmässig användning. |
| --- | --- |

(23)

Formaldehyd uppfyller kriterierna för att klassificeras som ett cancerframkallande ämne (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför en carcinogen enligt direktiv 2004/37/EG. Formaldehyd är en genotoxisk carcinogen som verkar lokalt och det finns tillräckliga vetenskapliga belägg för ämnet är cancerframkallande för människan. Formaldehyd är också en kontaktallergen för huden (hudsensibiliserande). Det är därför lämpligt, på basis av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter, att fastställa ett långsiktigt och ett kortsiktigt gränsvärde för formaldehyd i det direktivet och införa en anmärkning om hudsensibilisering. På begäran av kommissionen samlar Echa också in befintlig information för att bedöma den potentiella exponeringen för formaldehyd och produkter eller material som avger formaldehyd på arbetsplatser, inbegripet vid industriell och yrkesmässig användning.

| (24) | Formaldehydfixativ används rutinmässigt inom hälso- och sjukvårdssektorn i hela unionen på grund av att de är lätthanterliga, mycket precisa och extremt anpassbara. I vissa medlemsstater kommer hälso- och sjukvårdssektorn sannolikt att ha svårigheter att på kort sikt efterleva ett gränsvärde på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det är därför lämpligt att för den sektorn införa en övergångsperiod på fem år, under vilken gränsvärdet på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bör tillämpas. Hälso- och sjukvårdssektorn bör dock minimera exponeringen för formaldehyd och uppmuntras att respektera gränsvärdet på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm under övergångsperioden när så är möjligt. |
| --- | --- |

(24)

Formaldehydfixativ används rutinmässigt inom hälso- och sjukvårdssektorn i hela unionen på grund av att de är lätthanterliga, mycket precisa och extremt anpassbara. I vissa medlemsstater kommer hälso- och sjukvårdssektorn sannolikt att ha svårigheter att på kort sikt efterleva ett gränsvärde på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det är därför lämpligt att för den sektorn införa en övergångsperiod på fem år, under vilken gränsvärdet på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bör tillämpas. Hälso- och sjukvårdssektorn bör dock minimera exponeringen för formaldehyd och uppmuntras att respektera gränsvärdet på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm under övergångsperioden när så är möjligt.

| (25) | I vissa medlemsstater används formaldehyd rutinmässigt för balsamering av avlidna personer som en del av deras kulturella eller religiösa sedvänjor. Det är troligt att begravningssektorn kommer att ha svårigheter att på kort sikt efterleva gränsvärdet på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det är därför lämpligt att för den sektorn införa en övergångsperiod på fem år, under vilken ett gränsvärde på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bör tillämpas. |
| --- | --- |

(25)

I vissa medlemsstater används formaldehyd rutinmässigt för balsamering av avlidna personer som en del av deras kulturella eller religiösa sedvänjor. Det är troligt att begravningssektorn kommer att ha svårigheter att på kort sikt efterleva gränsvärdet på 0,37 mg/m3 eller 0,3 ppm. Det är därför lämpligt att för den sektorn införa en övergångsperiod på fem år, under vilken ett gränsvärde på 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm bör tillämpas.

| (26) | De anmärkningar om sensibilisering som fastställs i detta direktiv för beryllium och formaldehyd införs för att förbättra tydligheten. När medlemsstaterna fastställer sådana anmärkningar i samband med uppdateringen av direktiv 2004/37/EG bör överensstämmelse säkerställas med relevant unionsrätt. Detta kan, i förekommande fall, inbegripa tillägg av anmärkningar om sensibilisering för ämnen för vilka det redan finns en särskild post i bilaga III till det direktivet. |
| --- | --- |

(26)

De anmärkningar om sensibilisering som fastställs i detta direktiv för beryllium och formaldehyd införs för att förbättra tydligheten. När medlemsstaterna fastställer sådana anmärkningar i samband med uppdateringen av direktiv 2004/37/EG bör överensstämmelse säkerställas med relevant unionsrätt. Detta kan, i förekommande fall, inbegripa tillägg av anmärkningar om sensibilisering för ämnen för vilka det redan finns en särskild post i bilaga III till det direktivet.

| (27) | 4,4′-Metylenbis(2-kloranilin) (MOCA) uppfyller kriterierna för att klassificeras som ett cancerframkallande ämne (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför en carcinogen enligt direktiv 2004/37/EG. Ämnets carcinogenicitet, tillsammans med dess påtagliga genotoxiska egenskaper, har gjort att ämnet kan klassificeras som cancerframkallande för människan. Det har konstaterats att ett väsentligt upptag av MOCA genom huden är möjligt. Därför är därför lämpligt att fastställa ett gränsvärde för MOCA och införa en anmärkning om hudexponering. Dessutom har det identifierats som ett ämne som inger mycket stora betänkligheter enligt artikel 57 a i förordning (EG) nr 1907/2006 och har upptagits i bilaga XIV till den förordningen, vilket innebär att det krävs tillstånd för utsläppande på marknaden eller användning. Det går att fastställa ett gränsvärde för MOCA på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter. |
| --- | --- |

(27)

4,4′-Metylenbis(2-kloranilin) (MOCA) uppfyller kriterierna för att klassificeras som ett cancerframkallande ämne (kategori 1B) i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 och är därför en carcinogen enligt direktiv 2004/37/EG. Ämnets carcinogenicitet, tillsammans med dess påtagliga genotoxiska egenskaper, har gjort att ämnet kan klassificeras som cancerframkallande för människan. Det har konstaterats att ett väsentligt upptag av MOCA genom huden är möjligt. Därför är därför lämpligt att fastställa ett gränsvärde för MOCA och införa en anmärkning om hudexponering. Dessutom har det identifierats som ett ämne som inger mycket stora betänkligheter enligt artikel 57 a i förordning (EG) nr 1907/2006 och har upptagits i bilaga XIV till den förordningen, vilket innebär att det krävs tillstånd för utsläppande på marknaden eller användning. Det går att fastställa ett gränsvärde för MOCA på grundval av tillgänglig kunskap, inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter.

| (28) | Kommissionen har samrått med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. Den har också anordnat ett samråd i två steg med arbetsmarknadens parter på unionsnivå i enlighet med artikel 154 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor har antagit yttranden om ämnen som omfattas av detta direktiv och har föreslagit bindande gränsvärden för exponering i arbetet för vart och ett av dem, och samtyckt till de tillämpliga anmärkningarna avseende vissa av dem. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen har samrått med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. Den har också anordnat ett samråd i två steg med arbetsmarknadens parter på unionsnivå i enlighet med artikel 154 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor har antagit yttranden om ämnen som omfattas av detta direktiv och har föreslagit bindande gränsvärden för exponering i arbetet för vart och ett av dem, och samtyckt till de tillämpliga anmärkningarna avseende vissa av dem.

| (29) | De gränsvärden som fastställs i det här direktivet kommer regelbundet att granskas och ses över för att säkerställa överensstämmelse med förordning (EG) nr 1907/2006, särskilt för att ta hänsyn till samverkan mellan de gränsvärden som fastställs i direktiv 2004/37/EG och den härledda nolleffektnivån för farliga kemikalier enligt den förordningen, så att det finns ett effektivt skydd för arbetstagare. |
| --- | --- |

(29)

De gränsvärden som fastställs i det här direktivet kommer regelbundet att granskas och ses över för att säkerställa överensstämmelse med förordning (EG) nr 1907/2006, särskilt för att ta hänsyn till samverkan mellan de gränsvärden som fastställs i direktiv 2004/37/EG och den härledda nolleffektnivån för farliga kemikalier enligt den förordningen, så att det finns ett effektivt skydd för arbetstagare.

| (30) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att skydda arbetstagare mot risker för hälsa och säkerhet, inbegripet att hindra att sådana risker uppkommer eller kan uppkomma vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att skydda arbetstagare mot risker för hälsa och säkerhet, inbegripet att hindra att sådana risker uppkommer eller kan uppkomma vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (31) | Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna undvika sådana administrativa, finansiella och rättsliga åligganden som motverkar etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag. I detta avseende uppmuntras medlemsstaterna och relevanta organ på unionsnivå och nationell nivå att tillhandahålla incitament, vägledning och rådgivning till mikroföretag samt små och medelstora företag för att underlätta efterlevnaden av detta direktiv. I det sammanhanget är avtal mellan arbetsmarknadens parter, riktlinjer och andra gemensamma åtgärder för att identifiera och utveckla bästa praxis mycket välkomna. |
| --- | --- |

(31)

Vid genomförandet av detta direktiv bör medlemsstaterna undvika sådana administrativa, finansiella och rättsliga åligganden som motverkar etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag. I detta avseende uppmuntras medlemsstaterna och relevanta organ på unionsnivå och nationell nivå att tillhandahålla incitament, vägledning och rådgivning till mikroföretag samt små och medelstora företag för att underlätta efterlevnaden av detta direktiv. I det sammanhanget är avtal mellan arbetsmarknadens parter, riktlinjer och andra gemensamma åtgärder för att identifiera och utveckla bästa praxis mycket välkomna.

| (32) | Med tanke på att detta direktiv rör skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bör det införlivas inom två år från den dag det träder i kraft. |
| --- | --- |

(32)

Med tanke på att detta direktiv rör skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bör det införlivas inom två år från den dag det träder i kraft.

| (33) | Direktiv 2004/37/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(33)

Direktiv 2004/37/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2004/37/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 18a ska följande stycken läggas till:
  ”Senast den 11 juli 2022 ska kommissionen bedöma alternativet att ändra detta direktiv genom tillägg av bestämmelser om en kombination av ett yrkeshygieniskt gränsvärde för luftburna partiklar och ett biologiskt gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar.
  Senast den 30 juni 2020 ska kommissionen, med beaktande av den senaste vetenskapliga utvecklingen och efter lämpliga samråd med berörda parter, särskilt hälso- och sjukvårdspersonal, bedöma huruvida detta direktiv ska ändras så att det omfattar farliga läkemedel, inbegripet cytotoxiska läkemedel, eller föreslå ett lämpligare instrument för att säkerställa hälsoskyddet för arbetstagare som exponeras för sådana läkemedel. På grundval av detta ska kommissionen vid behov, och efter samråd med arbetsgivare och arbetstagare, lägga fram ett lagstiftningsförslag.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 18a ska följande stycken läggas till:

”Senast den 11 juli 2022 ska kommissionen bedöma alternativet att ändra detta direktiv genom tillägg av bestämmelser om en kombination av ett yrkeshygieniskt gränsvärde för luftburna partiklar och ett biologiskt gränsvärde för kadmium och dess oorganiska föreningar.

Senast den 30 juni 2020 ska kommissionen, med beaktande av den senaste vetenskapliga utvecklingen och efter lämpliga samråd med berörda parter, särskilt hälso- och sjukvårdspersonal, bedöma huruvida detta direktiv ska ändras så att det omfattar farliga läkemedel, inbegripet cytotoxiska läkemedel, eller föreslå ett lämpligare instrument för att säkerställa hälsoskyddet för arbetstagare som exponeras för sådana läkemedel. På grundval av detta ska kommissionen vid behov, och efter samråd med arbetsgivare och arbetstagare, lägga fram ett lagstiftningsförslag.”

| 2. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 11 juli 2021. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 5 juni 2019.

På Europaparlamentets vägnar

A. TAJANI

Ordförande

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 440, 6.12.2018, s. 145.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 mars 2019 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 21 maj 2019.

2

(3)  
  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (EUT L 158, 30.4.2004, s. 50).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 131, 5.5.1998, s. 11).

6

(7)  Kommissionens beslut 2014/113/EU av den 3 mars 2014 om inrättande av en vetenskaplig kommitté för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens och om upphävande av beslut 95/320/EG (EUT L 62, 4.3.2014, s. 18).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

8

---

BILAGA

I bilaga III punkt A i direktiv 2004/37/EG ska följande rader läggas till:

| Agens | EG-nr (1) | CAS-nr (2) | Gränsvärden | Anmärkningar | Övergångsåtgärder |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8-timmar (3) | Kortvarigt (4) |
| mg/m3 (5) | ppm (6) | f/ml (7) | mg/m3 (5) | ppm (6) | f/ml (7) |
| ”Kadmium och dess oorganiska föreningar | — | — | 0,001 (11) | — | — | — | — | — | | Gränsvärde på 0,004 mg/m3
   (12) till och med den 11 juli 2027. |
| Beryllium och oorganiska berylliumföreningar | — | — | 0,0002 (11) | — | — | — | — | — | hud- och luftvägssensibilisering (13) | Gränsvärde på 0,0006 mg/m3 till och med den 11 juli 2026. |
| Arseniksyra och arseniksalter samt oorganiska arsenikföreningar | — | — | 0,01 (11) | — | — | — | — | — | — | För sektorn för smältning av koppar ska gränsvärdet tillämpas från och med den 11 juli 2023. |
| Formaldehyd | 200-001-8 | 50-00-0 | 0,37 | 0,3 | — | 0,74 | 0,6 | — | hudsensibilisering (14) | Gränsvärdet 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm (3) för sektorerna för hälso- och sjukvård, begravningstjänster och balsamering till och med den 11 juli 2024. |
| 4,4′-metylenbis(2-kloranilin) | 202-918-9 | 101-14-4 | 0,01 | — | — | — | — | — | hud (10) | |

Agens

EG-nr (1)

CAS-nr (2)

Gränsvärden

Anmärkningar

Övergångsåtgärder

8-timmar (3)

Kortvarigt (4)

mg/m3 (5)

ppm (6)

f/ml (7)

mg/m3 (5)

ppm (6)

f/ml (7)

”Kadmium och dess oorganiska föreningar

—

—

0,001 (11)

—

—

—

—

—

Gränsvärde på 0,004 mg/m3
   (12) till och med den 11 juli 2027.

Beryllium och oorganiska berylliumföreningar

—

—

0,0002 (11)

—

—

—

—

—

hud- och luftvägssensibilisering (13)

Gränsvärde på 0,0006 mg/m3 till och med den 11 juli 2026.

Arseniksyra och arseniksalter samt oorganiska arsenikföreningar

—

—

0,01 (11)

—

—

—

—

—

—

För sektorn för smältning av koppar ska gränsvärdet tillämpas från och med den 11 juli 2023.

Formaldehyd

200-001-8

50-00-0

0,37

0,3

—

0,74

0,6

—

hudsensibilisering (14)

Gränsvärdet 0,62 mg/m3 eller 0,5 ppm (3) för sektorerna för hälso- och sjukvård, begravningstjänster och balsamering till och med den 11 juli 2024.

4,4′-metylenbis(2-kloranilin)

202-918-9

101-14-4

0,01

—

—

—

—

—

hud (10)

---

(11)  Inhalerbar fraktion.

11

(12)  Inhalerbar fraktion. Respirabel fraktion i de medlemsstater som på dagen för detta direktivs ikraftträdande genomför ett system med biologisk övervakning med ett biologiskt gränsvärde på högst 0,002 mg Cd/g kreatinin i urin.

12

(13)  Ämnet kan orsaka hud- och luftvägssensibilisering.

13

(14)  Ämnet kan orsaka hudsensibilisering.”

14

---

BESLUT

| 20.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/30

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2019/984

av den 5 juni 2019

om ändring av rådets direktiv 96/53/EG vad gäller tidsfristen för att införa särskilda regler om största tillåtna längd för förarhytter som ger bättre aerodynamisk prestanda, energieffektivitet och säkerhetsprestanda

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 96/53/EG (3) ändrades genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/719 (4), i syfte att minska energianvändningen och växthusgasutsläppen, anpassa lagstiftningen till den tekniska utvecklingen och de ändrade marknadsbehoven och underlätta intermodala transporter. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 96/53/EG (3) ändrades genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/719 (4), i syfte att minska energianvändningen och växthusgasutsläppen, anpassa lagstiftningen till den tekniska utvecklingen och de ändrade marknadsbehoven och underlätta intermodala transporter.

| (2) | För ett motorfordon kan en förarhytt med förbättrad aerodynamik medföra betydande vinster när det gäller fordonets energiprestanda. De begränsningar av den största tillåtna längden som fastställs i direktiv 96/53/EG innebar dock att denna förbättring var möjlig endast tillsammans med minskad lastkapacitet för fordonet. Ett undantag från begränsningarna av största tillåtna längd infördes därför genom direktiv (EU) 2015/719. |
| --- | --- |

(2)

För ett motorfordon kan en förarhytt med förbättrad aerodynamik medföra betydande vinster när det gäller fordonets energiprestanda. De begränsningar av den största tillåtna längden som fastställs i direktiv 96/53/EG innebar dock att denna förbättring var möjlig endast tillsammans med minskad lastkapacitet för fordonet. Ett undantag från begränsningarna av största tillåtna längd infördes därför genom direktiv (EU) 2015/719.

| (3) | Undantaget från begränsningarna av största tillåtna längd som infördes genom direktiv (EU) 2015/719 ska tillämpas från och med datumet tre år efter dagen för införlivande eller tillämpning av de nödvändiga ändringarna i fråga om tekniska krav för typgodkännande. |
| --- | --- |

(3)

Undantaget från begränsningarna av största tillåtna längd som infördes genom direktiv (EU) 2015/719 ska tillämpas från och med datumet tre år efter dagen för införlivande eller tillämpning av de nödvändiga ändringarna i fråga om tekniska krav för typgodkännande.

| (4) | För att fördelarna med aerodynamiska förarhytter ska kunna förverkligas så snabbt som möjligt när det gäller energiprestanda för tunga lastfordon, men även i fråga om förbättrad sikt för föraren, andra trafikanters säkerhet samt förarens säkerhet och komfort, är det nödvändigt att säkerställa att dessa aerodynamiska förarhytter kan införas utan onödigt dröjsmål, så snart som de nödvändiga kraven för typgodkännande föreligger. |
| --- | --- |

(4)

För att fördelarna med aerodynamiska förarhytter ska kunna förverkligas så snabbt som möjligt när det gäller energiprestanda för tunga lastfordon, men även i fråga om förbättrad sikt för föraren, andra trafikanters säkerhet samt förarens säkerhet och komfort, är det nödvändigt att säkerställa att dessa aerodynamiska förarhytter kan införas utan onödigt dröjsmål, så snart som de nödvändiga kraven för typgodkännande föreligger.

| (5) | Transportsektorn och tillbehörstillverkarna behöver tillräckligt med tid för att utveckla nya tjänster och produkter. För att man ska kunna dra nytta av flexiblare regler för utformning av förarhytter är det viktigt att kommissionen vidtar åtgärder för att säkerställa att nödvändiga tekniska bestämmelser kan antas så snart som möjligt, för att möjliggöra ett smidigt och snabbt marknadsinträde för en ny generation förarhytter. Dessutom bör kommissionen och medlemsstaterna, inom ramen för sina uppgifter i tekniska kommittén för motorfordon, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (5), göra allt för att säkerställa att ett yttrande avges snabbt. Om de åtgärder som föreslås av kommissionen inte är förenliga med denna kommittés yttrande eller om inget yttrande avges kommer kommissionen utan dröjsmål att agera i enlighet med artikel 5a.4 i rådets beslut 1999/468/EG (6). |
| --- | --- |

(5)

Transportsektorn och tillbehörstillverkarna behöver tillräckligt med tid för att utveckla nya tjänster och produkter. För att man ska kunna dra nytta av flexiblare regler för utformning av förarhytter är det viktigt att kommissionen vidtar åtgärder för att säkerställa att nödvändiga tekniska bestämmelser kan antas så snart som möjligt, för att möjliggöra ett smidigt och snabbt marknadsinträde för en ny generation förarhytter. Dessutom bör kommissionen och medlemsstaterna, inom ramen för sina uppgifter i tekniska kommittén för motorfordon, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (5), göra allt för att säkerställa att ett yttrande avges snabbt. Om de åtgärder som föreslås av kommissionen inte är förenliga med denna kommittés yttrande eller om inget yttrande avges kommer kommissionen utan dröjsmål att agera i enlighet med artikel 5a.4 i rådets beslut 1999/468/EG (6).

| (6) | Direktiv 96/53/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 96/53/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 9a i direktiv 96/53/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 2 ska andra stycket, efter led d, ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska för detta ändamål vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för direktiv 2007/46/EG för att fastställa bestämmelser om typgodkännande för sådana fordon eller fordonskombinationer som avses i punkt 1 i denna artikel senast den 1 november 2019.” |
| --- | --- |

1.

I punkt 2 ska andra stycket, efter led d, ersättas med följande:

”Kommissionen ska för detta ändamål vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för direktiv 2007/46/EG för att fastställa bestämmelser om typgodkännande för sådana fordon eller fordonskombinationer som avses i punkt 1 i denna artikel senast den 1 november 2019.”

| 2. | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Punkt 1 ska tillämpas från och med den 1 september 2020.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Punkt 1 ska tillämpas från och med den 1 september 2020.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 5 juni 2019.

På Europaparlamentets vägnar

A. TAJANI

Ordförande

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 286.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 mars 2019 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 22 maj 2019.

2

(3)  Rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, 17.9.1996, s. 59).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/719 av den 29 april 2015 om ändring av rådets direktiv 96/53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EUT L 115, 6.5.2015, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

5

(6)  Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).

6

---