# Euroopa Liidu L 72/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 72 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik14. märts 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 72

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik14. märts 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/400, 22. jaanuar 2019, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitlevale Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelisele staatust käsitlevale kokkuleppele liidu nimel allakirjutamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/401, 19. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2013 liidu registri loomise kohta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2019/402, 13. märts 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 19 | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/403, 13. märts 2019, millega antakse liidu luba biotsiidiperele Deosan Activate BPF based on Iodine | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/404, 12. märts 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 1833 all)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 120: ühtsed sätted, mis käsitlevad põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega [2019/405] | 81 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/400, 22. jaanuar 2019, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitlevale Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelisele staatust käsitlevale kokkuleppele liidu nimel allakirjutamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/401, 19. detsember 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2013 liidu registri loomise kohta (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni määrus (EL) 2019/402, 13. märts 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 19

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/403, 13. märts 2019, millega antakse liidu luba biotsiidiperele Deosan Activate BPF based on Iodine

11

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/404, 12. märts 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 1833 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 1833 all)

1

50

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 120: ühtsed sätted, mis käsitlevad põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega [2019/405]

81

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti delegeeritud otsus nr 90/18/COL, 11. oktoober 2018, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 111/15/COL [2019/406] | 137 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti delegeeritud otsus nr 90/18/COL, 11. oktoober 2018, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 111/15/COL [2019/406]

137

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 28. augusti 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/1480 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/107/EÜ ja 2008/50/EÜ mitut lisa, milles on sätestatud välisõhu kvaliteedi hindamisega seotud standardmeetodeid, andmete valideerimist ja proovivõtukohtade paiknemist käsitlevad eeskirjad) parandus ( ELT L 226, 29.8.2015 ) | 141 |
| | * | Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/2025 (millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas) parandus ( ELT L 325, 20.12.2018 ) | 141 |

Parandused

*

Komisjoni 28. augusti 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/1480 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/107/EÜ ja 2008/50/EÜ mitut lisa, milles on sätestatud välisõhu kvaliteedi hindamisega seotud standardmeetodeid, andmete valideerimist ja proovivõtukohtade paiknemist käsitlevad eeskirjad) parandus ( ELT L 226, 29.8.2015 )

( ELT L 226, 29.8.2015 )

141

*

Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/2025 (millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas) parandus ( ELT L 325, 20.12.2018 )

( ELT L 325, 20.12.2018 )

141

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/400,

22. jaanuar 2019,

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitlevale Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelisele staatust käsitlevale kokkuleppele liidu nimel allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (1) artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Selline staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (1) artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Selline staatust käsitlev kokkulepe peaks hõlmama kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke.

| (2) | 21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Serbia Vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis. |
| --- | --- |

(2)

21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi Serbia Vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis.

| (3) | Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks avati 7. aprillil 2017 ja need lõppesid edukalt 20. septembril 2018 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe („kokkulepe“) parafeerimisega. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks avati 7. aprillil 2017 ja need lõppesid edukalt 20. septembril 2018 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe („kokkulepe“) parafeerimisega.

| (4) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (2) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (2) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (3) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (3) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva otsuse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (7) | Kokkuleppele tuleks seetõttu alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse, ja sellele lisatud deklaratsioonid tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(7)

Kokkuleppele tuleks seetõttu alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse, ja sellele lisatud deklaratsioonid tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis käsitlevale Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelisele staatust käsitlevale kokkuleppele liidu nimel alla kirjutamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud kokkulepe sõlmitakse (4).

Artikkel 2

Käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. jaanuar 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

E. O. TEODOROVICI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

2

acquis

(3)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

3

acquis

(4)  Kokkulepe tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

4

---

LISA

ÜHISDEKLARATSIOON ARTIKLI 2 PUNKTI b KOHTA

Kokkuleppeosalised võtavad arvesse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetab Serbia Vabariiki piiride tõhusal kontrollimisel Serbia Vabariigi ja kõigi Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide vahel muude vahenditega kui Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti täitevvolitustega rühmade lähetamine.

ÜHISDEKLARATSIOON TERRITOORIUMIDE STAATUSE JA PIIRIDE KOHTA

Käesolev kokkulepe ega ükski selle rakendamisel kokkuleppeosaliste poolt või nende nimel sooritatud tegevus, sealhulgas operatsiooniplaanid või osalemine piiriüleses tegevuses ei mõjuta mingil viisil ei Serbia territooriumi ega Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumide rahvusvahelisest õigusest tulenevat staatust ja piire.

ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

acquis

Antud tingimusi arvestades on soovitav, et Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Serbia Vabariigi asutused sõlmiksid viivitamata kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust Serbia Vabariigis.

---

MÄÄRUSED

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/4

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/401,

19. detsember 2018,

millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2013 liidu registri loomise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Registrisüsteem tagab direktiivi 2003/87/EÜ, Kyoto protokolli ja otsuse nr 406/2009/EÜ kohaselt kehtestatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) raames toimuvate tehingute täpse arvestuse. |
| --- | --- |

(1)

Registrisüsteem tagab direktiivi 2003/87/EÜ, Kyoto protokolli ja otsuse nr 406/2009/EÜ kohaselt kehtestatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) raames toimuvate tehingute täpse arvestuse.

| (2) | Vajaduse korral ja nii kaua kui see on vajalik ELi HKSi keskkonnaalase terviklikkus kaitsmiseks, ei või õhusõiduki käitajad ega muud ELi HKSi kuuluvad ettevõtjad kasutada lubatud heitkoguse ühikuid (edaspidi „LHÜd“), mille on eraldanud liikmesriik, kes on Euroopa Ülemkogule teatanud oma kavatsusest Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohaselt liidust välja astuda. Pidades silmas ELi lepingu artikli 50 kohaseid läbirääkimisi ja vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 3 punktile a peaks komisjon korrapäraselt hindama, kas liikmesriik võib kasutada LHÜsid, mille suhtes on õhusõiduki käitajate ja muude ettevõtjate kohustused kehtetuks muutumas, seda eriti olukorras, kus liidu õiguse kohaldamine selles liikmesriigis ei ole veel lõppenud või kui on piisavalt kindel, et LHÜde tagastamine toimub õiguslikult täitmisele pöörataval viisil, enne kui aluslepingute kohaldamine lõpetatakse. |
| --- | --- |

(2)

Vajaduse korral ja nii kaua kui see on vajalik ELi HKSi keskkonnaalase terviklikkus kaitsmiseks, ei või õhusõiduki käitajad ega muud ELi HKSi kuuluvad ettevõtjad kasutada lubatud heitkoguse ühikuid (edaspidi „LHÜd“), mille on eraldanud liikmesriik, kes on Euroopa Ülemkogule teatanud oma kavatsusest Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) artikli 50 kohaselt liidust välja astuda. Pidades silmas ELi lepingu artikli 50 kohaseid läbirääkimisi ja vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 3 punktile a peaks komisjon korrapäraselt hindama, kas liikmesriik võib kasutada LHÜsid, mille suhtes on õhusõiduki käitajate ja muude ettevõtjate kohustused kehtetuks muutumas, seda eriti olukorras, kus liidu õiguse kohaldamine selles liikmesriigis ei ole veel lõppenud või kui on piisavalt kindel, et LHÜde tagastamine toimub õiguslikult täitmisele pöörataval viisil, enne kui aluslepingute kohaldamine lõpetatakse.

| (3) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) eelnõuga, mis lepiti läbirääkijate tasandil kokku 14. novembril 2018, on ette nähtud kehtestada üleminekuperiood ja tagada, et Ühendkuningriigi ettevõtjad täidavad direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud kohustused, mis on seotud 2019. ja 2020. aastal tekitatava heitega. Väljaastumislepingu jõustumise korral ei ole enam vaja piirata sellise liikmesriigi poolt nendel aastatel eraldatud LHÜde kasutamist. |
| --- | --- |

(3)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) eelnõuga, mis lepiti läbirääkijate tasandil kokku 14. novembril 2018, on ette nähtud kehtestada üleminekuperiood ja tagada, et Ühendkuningriigi ettevõtjad täidavad direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud kohustused, mis on seotud 2019. ja 2020. aastal tekitatava heitega. Väljaastumislepingu jõustumise korral ei ole enam vaja piirata sellise liikmesriigi poolt nendel aastatel eraldatud LHÜde kasutamist.

| (4) | Seepärast ei peaks LHÜsid märgistama alates sellele päevale järgnevast päevast, mil mõlemad lepinguosalised on väljaastumislepingut käsitleva ratifitseerimiskirja nõukogu peasekretärile hoiule andnud. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast ei peaks LHÜsid märgistama alates sellele päevale järgnevast päevast, mil mõlemad lepinguosalised on väljaastumislepingut käsitleva ratifitseerimiskirja nõukogu peasekretärile hoiule andnud.

| (5) | Kõnealuse määruse tulemuslikkuse tagamiseks selle kohaldamise ajal tuleks kehtestada asjakohased tehnilised meetmed, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse määruse tulemuslikkuse tagamiseks selle kohaldamise ajal tuleks kehtestada asjakohased tehnilised meetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 389/2013 artikli 41 lõikesse 4 lisatakse järgmine tekst:

„4.   Alates sellele päevale järgnevast päevast, mil mõlemad lepinguosalised on väljaastumislepingut käsitleva ratifitseerimiskirja hoiule andnud, ei tähistata 2019. ja 2020. aastaks eraldatud LHÜsid riigikoodiga, kui nendel aastatel tekkivate heitkoguste vastavus direktiivile 2003/87/EÜ on tagatud lepinguga, milles sätestatakse sellise liikmesriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

---

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2019/402,

13. märts 2019,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 19

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Oma korrapärase edasiarendustöö käigus, mille eesmärk on standardite lihtsustamine ja selgemaks muutmine, avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 7. veebruaril 2018 dokumendi „Plaani muutmine, kärpimine või arveldus“ (IAS 19 muudatused). Muudatuste eesmärk on selgitada, et pärast kindlaksmääratud hüvitistega plaani muutmist, kärpimist või arveldust peaks üksus ülejäänud aruandeperioodil kohaldama kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamise ajakohastatud eeldusi. |
| --- | --- |

(2)

Oma korrapärase edasiarendustöö käigus, mille eesmärk on standardite lihtsustamine ja selgemaks muutmine, avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 7. veebruaril 2018 dokumendi „Plaani muutmine, kärpimine või arveldus“ (IAS 19 muudatused). Muudatuste eesmärk on selgitada, et pärast kindlaksmääratud hüvitistega plaani muutmist, kärpimist või arveldust peaks üksus ülejäänud aruandeperioodil kohaldama kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamise ajakohastatud eeldusi.

| (3) | Konsultatsiooni alusel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) jõudis komisjon järeldusele, et IAS 19 Hüvitised töötajatele muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Konsultatsiooni alusel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) jõudis komisjon järeldusele, et IAS 19 Hüvitised töötajatele muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusele (EÜ) nr 1126/2008 lisatud rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 19 Hüvitised töötajatele muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2019 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

Plaani muutmine, kärpimine või arveldus

(IAS 19 muudatused)

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi IAS 19 Töövõtja hüvitised muutmine

Lisatakse lõiked 101A, 122A, 123A ja 179 ning muudetakse lõikeid 57, 99, 120, 123, 125, 126 ja 156. Enne lõiget 122A lisatakse pealkiri.

TÖÖSUHTEJÄRGSED HÜVITISED: KINDLAKSMÄÄRATUD HÜVITISTEGA PLAANID

...

Kajastamine ja mõõtmine

...

| 57. | Kindlaksmääratud hüvitistega plaanide arvestus hõlmab järgmisi etappe:
  ...






  c) | kasumiaruandes kajastatavate summade kindlaksmääramine:






  i) | jooksva tööalase teenistuse kulutus (vt lõiked 70–74 ja lõige 122A). |
| --- | --- | --- | --- |

57.

...

c)

kasumiaruandes kajastatavate summade kindlaksmääramine:

i)

jooksva tööalase teenistuse kulutus (vt lõiked 70–74 ja lõige 122A).

...

...

Möödunud tööalase teenistuse kulutus ning kasum ja kahjum arvelduselt

| 99. | Möödunud tööalase teenistuse kulutuse või arvelduselt saadud kasumi või kahjumi määramisel hindab üksus kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümber, kasutades plaani varade hetkel kehtivat õiglast väärtust ja hetke aktuaarseid eeldusi (sealhulgas turul valitsevaid intressimäärasid ja muid turul valitsevaid hindu), mis kajastavad:








  a) | plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid enne plaani muutmist, kärpimist või arveldust ning |
| --- | --- | --- |

99.

a)

plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid enne plaani muutmist, kärpimist või arveldust ning

| b) | plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust. |
| --- | --- |

b)

plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust.

...

| 101A | Plaani muutmise, kärpimise või arvelduse korral kajastab ja mõõdab üksus möödunud tööalase teenistuse kulutusi või arvelduselt saadud kasumit või kahjumit vastavalt lõigetele 99–101 ja lõigetele 102–112. Seda tehes ei võta üksus arvesse varade ülempiiri mõju. Seejärel määrab üksus pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust kindlaks varade ülempiiri mõju ja kajastab kõnealuse mõju mis tahes muutust vastavalt lõike 57 punktile d.
  ... |
| --- | --- |

101A

...

Kindlaksmääratud hüvitiste maksumuse komponendid

| 120. | Üksus kajastab kindlaksmääratud hüvitiste maksumuse komponendid, välja arvatud ulatuses, milles muu IFRSiga nõutakse või lubatakse nende arvestamist vara soetusmaksumuse hulka, järgmiselt:








  a) | tööalase teenistuse kulutuse (vt lõiked 66–112 ja lõige 122A) kasumiaruandes; |
| --- | --- | --- |

120.

a)

tööalase teenistuse kulutuse (vt lõiked 66–112 ja lõige 122A) kasumiaruandes;

...

Jooksva tööalase teenistuse kulutus

| 122A | Üksus määrab kindlaks jooksva tööalase teenistuse kulutuse, kasutades aastase aruandeperioodi alguses kindlaks määratud aktuaarseid eeldusi. Kui üksus hindab kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümber vastavalt lõikele 99, määrab ta jooksva tööalase teenistuse kulutuse kindlaks ülejäänud aastaseks aruandeperioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, kasutades aktuaarseid eeldusi, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamisel vastavalt lõike 99 punktile b. |
| --- | --- |

122A

Kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointress

| 123. | Kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointressi kindlaksmääramiseks korrutab üksus kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) lõikes 83 sätestatud diskontomääraga. |
| --- | --- |

123.

| 123A | Netointressi kindlaksmääramiseks vastavalt lõikele 123 kasutab üksus kindlaksmääratud hüvitiste netokohustist (netovara) ja aastase aruandeperioodi alguses kindlaks määratud diskontomäära. Kui üksus hindab kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümber vastavalt lõikele 99, määrab ta netointressi kindlaks ülejäänud aastaseks aruandeperioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, kasutades:








  a) | kindlaksmääratud hüvitiste netokohustist (netovara), mis on kindlaks määratud vastavalt lõike 99 punktile b; ning |
| --- | --- | --- |

123A

a)

kindlaksmääratud hüvitiste netokohustist (netovara), mis on kindlaks määratud vastavalt lõike 99 punktile b; ning

| b) | diskontomäära, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamisel vastavalt lõike 99 punktile b. |
| --- | --- |

b)

diskontomäära, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamisel vastavalt lõike 99 punktile b.

Lõike 123A kohaldamisel võtab üksus arvesse ka kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) mis tahes selliseid muutusi perioodi jooksul, mis tulenevad sissemaksetest või hüvitiste väljamaksetest.

...

| 125. | Intressitulu plaani varadelt on osa plaani varadest saadavast tulust ja selle määramiseks korrutatakse plaani varade õiglane väärtus lõikes 123A sätestatud diskontomääraga. Üksus määrab plaani varade õiglase väärtuse kindlaks aastase aruandeperioodi alguses. Kui üksus hindab kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümber vastavalt lõikele 99, määrab ta intressikulu kindlaks ülejäänud aastaseks aruandeperioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, kasutades plaani varasid, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamisel vastavalt lõike 99 punktile b. Lõike 125 kohaldamisel võtab üksus arvesse ka perioodi jooksul hoitud plaani varade mis tahes muutusi, mis tulenevad sissemaksetest või hüvitiste väljamaksetest. Plaani varadelt saadud intressitulu ja plaani varadest saadud tulu erinevust võetakse arvesse kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamisel. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Varade ülempiiri mõju intressid on varade ülempiiri mõju kogumuutuse osa ja nende määramiseks korrutatakse varade ülempiiri mõju lõikes 123A sätestatud diskontomääraga. Üksus määrab varade ülempiiri mõju kindlaks aastase aruandeperioodi alguses. Kui üksus hindab kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümber vastavalt lõikele 99, määrab ta varade ülempiiri mõju intressid kindlaks ülejäänud aastaseks aruandeperioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, võttes arvesse varade ülempiiri mõju mis tahes muutust, mis on kindlaks määratud vastavalt lõikele 101A. Varade ülempiiri mõju intressi ja varade ülempiiri kogumuutuse erinevust võetakse arvesse kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamisel.
  ... |
| --- | --- |

126.

...

MUUD PIKAAJALISED TÖÖTAJATE HÜVITISED

...

Kajastamine ja mõõtmine

...

| 156. | Üksus kajastab muude pikaajaliste töötajate hüvitiste puhul kasumiaruandes järgmiste summade netokogusumma, välja arvatud selles ulatuses, milles muu IFRSiga nõutakse või lubatakse nende arvestamist vara soetusmaksumuse hulka:








  a) | tööalase teenistuse kulutus (vt lõiked 66–112 ja lõige 122A); |
| --- | --- | --- |

156.

a)

tööalase teenistuse kulutus (vt lõiked 66–112 ja lõige 122A);

...

ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 179. | 2018. aasta veebruaris välja antud dokumendiga Plaani muutmine, kärpimine või arveldus (IAS 19 muudatused) lisati lõiked 101A, 122A ja 123A ning muudeti lõikeid 57, 99, 120, 123, 125, 126 ja 156. Üksus kohaldab neid muudatusi plaani muutmise, kärpimise või arvelduse suhtes, mis toimub sellise aastase aruandeperioodi alguses või pärast seda, mis algab 1. jaanuaril 2019 või pärast seda. Varasem rakendamine on lubatud. Kui üksus rakendab muudatusi varem, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

179.

---

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/403,

13. märts 2019,

millega antakse liidu luba biotsiidiperele „Deosan Activate BPF based on Iodine“

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 7. juulil 2015 esitas Diversey Europe Operations B.V. määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „Deosan Activate BPF based on Iodine“ (joodipõhine biotsiidipere Deosan Activate, edaspidi „tootepere“) ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 3. Ühendkuningriigi pädev asutus nõustus taotlust hindama kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõikega 1. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-JN018376-30. |
| --- | --- |

(1)

7. juulil 2015 esitas Diversey Europe Operations B.V. määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „Deosan Activate BPF based on Iodine“ (joodipõhine biotsiidipere Deosan Activate, edaspidi „tootepere“) ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 3. Ühendkuningriigi pädev asutus nõustus taotlust hindama kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõikega 1. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-JN018376-30.

| (2) | Biotsiidipere sisaldab toimeainena joodi, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja. Võttes arvesse toimeaine olemuslikke omadusi ja endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikke kriteeriume, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100, (2) kaalub komisjon joodi, sealhulgas polüvinüülpürrolidoonjoodi heakskiitmise otsuse läbivaatamist vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artiklile 15. Olenevalt kõnealuse läbivaatamise tulemustest kaalub komisjon seejärel, kas kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 48 tuleb liidu antud load kõnealust toimeainet sisaldavate toodete jaoks läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Biotsiidipere sisaldab toimeainena joodi, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja. Võttes arvesse toimeaine olemuslikke omadusi ja endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikke kriteeriume, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100, (2) kaalub komisjon joodi, sealhulgas polüvinüülpürrolidoonjoodi heakskiitmise otsuse läbivaatamist vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artiklile 15. Olenevalt kõnealuse läbivaatamise tulemustest kaalub komisjon seejärel, kas kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 48 tuleb liidu antud load kõnealust toimeainet sisaldavate toodete jaoks läbi vaadata.

| (3) | 20. detsembril 2017 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“). |
| --- | --- |

(3)

20. detsembril 2017 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“).

| (4) | 6. juulil 2018 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse, (3) mis vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 3 sisaldas tootepere biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandit ning tootepere lõplikku hindamisaruannet. Arvamuses järeldatakse, et tootepere vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis s sätestatud biotsiidipere määratlusele, et selle jaoks sai taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab tootepere kõnealuse määruse artikli 19 lõigetes 1 ja 6 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

6. juulil 2018 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse, (3) mis vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 3 sisaldas tootepere biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandit ning tootepere lõplikku hindamisaruannet. Arvamuses järeldatakse, et tootepere vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktis s sätestatud biotsiidipere määratlusele, et selle jaoks sai taotleda liidu luba kooskõlas kõnealuse määruse artikli 42 lõikega 1 ning et biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab tootepere kõnealuse määruse artikli 19 lõigetes 1 ja 6 sätestatud tingimustele.

| (5) | 17. septembril 2018 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4. |
| --- | --- |

(5)

17. septembril 2018 edastas kemikaaliamet komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikele 4.

| (6) | Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidipere jaoks liidu luba. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda biotsiidipere jaoks liidu luba.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale Diversey Europe Operations B.V. antakse liidu luba biotsiidipere „Deosan Activate BPF based on Iodine“ jaoks, loa number on EU-0019228-0000.

Liidu luba kehtib alates 3. aprillist 2019 kuni 31. märtsini 2029.

Liidu loa andmisel eeldatakse vastavust lisas esitatud biotsiidi omaduste kokkuvõttele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2100, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikud kriteeriumid (ELT L 301, 17.11.2017, lk 1).

2

(3)  Euroopa Kemikaaliameti 6. juuli 2018. aasta arvamus liidu loa andmise kohta „Deosan Activate BPF based on Iodine“ jaoks (ECHA/BPC/207/2018).

3

---

LISA

Biotsiidipere omaduste kokkuvõte

Deosan Activate BPF based on Iodine

Tooteliik 3. Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Loa number: EU-0019228-0000

Biotsiidiregistri (R4BP 3) kande viitenumber: EU-0019228-0000

I OSA

ESIMENE TEABETASAND

1.   HALDUSTEAVE

1.1.   Biotsiidipere nimi

| Nimetus | Deosan Activate BPF based on Iodine |
| --- | --- |

Nimetus

Deosan Activate BPF based on Iodine

1.2.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

1.3.   Loaomanik

| Loaomaniku nimi ja aadress | Nimi | Diversey Europe Operations B.V. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | Maarssenbroeksedijk 2, 3542DN Utrecht, Holland |
| Loa number | EU-0019228-0000 |
| Biotsiidiregistri (R4BP 3) kande viitenumber | EU-0019228-0000 |
| Loa andmise kuupäev | 3. aprill 2019 |
| Loa kehtivusaja lõppkuupäev | 31. märts 2029 |

Loaomaniku nimi ja aadress

Nimi

Diversey Europe Operations B.V.

Aadress

Maarssenbroeksedijk 2, 3542DN Utrecht, Holland

Loa number

EU-0019228-0000

Biotsiidiregistri (R4BP 3) kande viitenumber

EU-0019228-0000

Loa andmise kuupäev

3. aprill 2019

Loa kehtivusaja lõppkuupäev

31. märts 2029

1.4.   Biotsiidide tootja(d)

| Tootja nimi | Diversey Europe Operations B.V. |
| --- | --- |
| Tootja aadress | Maarssenbroeksedijk 2, 3542 DN Utrecht Holland |
| Tootmiskohtade asukoht | Strada Statale 235, 26010 Bagnolo Cremasco (CR) Itaalia
  Avenida Conde Duque 5, 7 y 9 Poligono Industrial La Postura, 28343 Valdemoro (Madrid) Hispaania
  Rembrandtlaan 414, 7545 ZW Enschede Holland
  Cotes Park Industrial Estate, DE55 4PA Somercotes Alfreton Ühendkuningriik
  Morschheimer Strasse 12, 67292 Kirchheimbolanden Saksamaa |

Tootja nimi

Diversey Europe Operations B.V.

Tootja aadress

Maarssenbroeksedijk 2, 3542 DN Utrecht Holland

Tootmiskohtade asukoht

Strada Statale 235, 26010 Bagnolo Cremasco (CR) Itaalia

Avenida Conde Duque 5, 7 y 9 Poligono Industrial La Postura, 28343 Valdemoro (Madrid) Hispaania

Rembrandtlaan 414, 7545 ZW Enschede Holland

Cotes Park Industrial Estate, DE55 4PA Somercotes Alfreton Ühendkuningriik

Morschheimer Strasse 12, 67292 Kirchheimbolanden Saksamaa

1.5.   Toimeaine(te) tootja(d)

| Toimeaine | Jood |
| --- | --- |
| Tootja nimi | ACF Minera S.A. |
| Tootja aadress | San Martin No 499, 1100000 Iquique Tšiili |
| Tootmiskohtade asukoht | Lagunas mine, 118 0000 Pozo Almonte Tšiili |

Toimeaine

Jood

Tootja nimi

ACF Minera S.A.

Tootja aadress

San Martin No 499, 1100000 Iquique Tšiili

Tootmiskohtade asukoht

Lagunas mine, 118 0000 Pozo Almonte Tšiili

| Toimeaine | Jood |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Sociedad Quimica y Minera (SQM) S.A. |
| Tootja aadress | Los Militares 4290, Piso 4, Las Condes, 8320000 Santiago Tšiili |
| Tootmiskohtade asukoht | Nueva Victoria plant, 5090000 Pedro de Valdivia plant Tšiili |

Toimeaine

Jood

Tootja nimi

Sociedad Quimica y Minera (SQM) S.A.

Tootja aadress

Los Militares 4290, Piso 4, Las Condes, 8320000 Santiago Tšiili

Tootmiskohtade asukoht

Nueva Victoria plant, 5090000 Pedro de Valdivia plant Tšiili

| Toimeaine | Jood |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Cosayach Nitratos S.A. |
| Tootja aadress | Hnos Amunátegui 178, 8320000 Santiago Tšiili |
| Tootmiskohtade asukoht | S.C.M. Cosayach Cala Cala, 118 0000 Pozo Almonte Tšiili |

Toimeaine

Jood

Tootja nimi

Cosayach Nitratos S.A.

Tootja aadress

Hnos Amunátegui 178, 8320000 Santiago Tšiili

Tootmiskohtade asukoht

S.C.M. Cosayach Cala Cala, 118 0000 Pozo Almonte Tšiili

| Toimeaine | Jood |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Nihon Tennen Gas Development Co., Ltd. |
| Tootja aadress | Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299-4205 Chiba Jaapan |
| Tootmiskohtade asukoht | Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299-4205 Chiba Jaapan |

Toimeaine

Jood

Tootja nimi

Nihon Tennen Gas Development Co., Ltd.

Tootja aadress

Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299-4205 Chiba Jaapan

Tootmiskohtade asukoht

Chiba Plant, 2508 Minami-Hinata, Shirako-Machi, Chosei-Gun, 299-4205 Chiba Jaapan

| Toimeaine | Jood |
| --- | --- |
| Tootja nimi | ISE Chemicals Corporation |
| Tootja aadress | 3–1, Kyobashi 1-Chome, 104-0031 Tokyo Jaapan |
| Tootmiskohtade asukoht | Shirasto Plant (3695 Kitaimaizumi, Oamishirasato City, 299-3201 Chiba Jaapan |

Toimeaine

Jood

Tootja nimi

ISE Chemicals Corporation

Tootja aadress

3–1, Kyobashi 1-Chome, 104-0031 Tokyo Jaapan

Tootmiskohtade asukoht

Shirasto Plant (3695 Kitaimaizumi, Oamishirasato City, 299-3201 Chiba Jaapan

| Toimeaine | Jood |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Atacama Minerals SCM |
| Tootja aadress | Coronel Pereira No 72 Of. 701, Las Condes, 8320000 Santiago Tšiili |
| Tootmiskohtade asukoht | Atacama Minerals SCM, Aguas Blancas Facility, 3580000 Antofagasta Tšiili |

Toimeaine

Jood

Tootja nimi

Atacama Minerals SCM

Tootja aadress

Coronel Pereira No 72 Of. 701, Las Condes, 8320000 Santiago Tšiili

Tootmiskohtade asukoht

Atacama Minerals SCM, Aguas Blancas Facility, 3580000 Antofagasta Tšiili

2.   BIOTSIIDIPERE KOOSTIS JA KASUTUSVORM

2.1.   Biotsiidipere koostise kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed andmed

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 0,3 | 1,6 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

0,3

1,6

2.2.   Kasutusvormi liik (liigid)

| Kasutusvorm(id) | AL - Muu vedelik
  SL - Lahustuv kontsentraat
  GW - Vees lahustuv geel |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL - Muu vedelik

SL - Lahustuv kontsentraat

GW - Vees lahustuv geel

II OSA

TEINE TEABETASAND — TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕT(T)E(D)

TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTE 1

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 1 - Deosan Activate BPF - Concentrate |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 1 - Deosan Activate BPF - Concentrate

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1–1 |
| --- | --- |

Number

1–1

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 1,35 | 1,6 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

1,35

1,6

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 1 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | SL - Lahustuv kontsentraat |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

SL - Lahustuv kontsentraat

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.
  Hoida lastele kättesaamatus kohas.
  Vältida sattumist keskkonda.
  Sisu kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..
  Mahuti kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele.. |

Ohulaused

Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime.

Hoiatuslaused

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Vältida sattumist keskkonda.

Sisu kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..

Mahuti kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 1 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 1. Kasutus # 1 – Lüpsieelne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks.
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks.

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

1,5 % joodi sisaldavate toodete korral võib see olla: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 2. Kasutus # 2 – Lüpsieelne desinfitseerimine, käsitsi vahuga katmine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi vahuga katmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi vahuga katmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 3. Kasutus # 3 – Lüpsieelne desinfitseerimine, käsitsi pihustamine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: Lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: Lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 4. Kasutus # 4 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.4.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.4.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 5. Kasutus # 5 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, käsitsi vahuga katmine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi vahuga katmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi vahuga katmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.5.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.5.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.6.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 6. Kasutus # 6 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, käsitsi pihustamine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.6.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.6.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

4.6.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.6.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.6.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 7. Kasutus # 7 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, automatiseeritud pihustamine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Automatiseeritud pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda automatiseeritud pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  5 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas. Mitte kombineerida lüpsieelse desinfitseerimisega.
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Automatiseeritud pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda automatiseeritud pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

5 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas. Mitte kombineerida lüpsieelse desinfitseerimisega.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.7.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda automatiseeritud pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

5 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas. Mitte kombineerida joodipõhise lüpsieelse desinfitseerimisega.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.7.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 8. Kasutus # 8 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, poolautomatiseeritud sissekastmine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Poolautomatiseeritud sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Poolautomatiseeritud sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.8.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.8.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.9.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 9. Kasutus # 9 – Lüpsieelne ja -järgne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.9.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.9.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.9.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.9.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.9.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.10.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 10. Kasutus # 10 – Lüpsieelne ja -järgne desinfitseerimine, käsitsi vahuga katmine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi vahuga katmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)
  Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi vahuga katmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.10.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.10.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.10.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.10.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.10.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.11.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 11. Kasutus # 11 – Lüpsieelne ja -järgne desinfitseerimine, käsitsi pihustamine (kontsentraat)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.
  Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.
  3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon.

Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.11.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

1,5 % joodi sisaldavad tooted: lahjendada 1 osa toodet 4 osa veega, et saada kasutamiseks 0,3 % joodi kontsentratsioon. Teise kontsentratsiooniga toote korral tuleb seda juhist kohandada.

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.11.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

Kanda toote kasutamise ajal sobivaid kaitsejalatseid (EN 13832).

Kanda kaitseülikonda (vähemalt tüüp 6, EN13034)

4.11.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.11.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.11.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE %S (1) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Enne kasutamist tuleb toode viia temperatuurile > 20 °C

| | Lüpsieelselt: | Kanda toode igale nisale kogu ulatuses. |
| --- | --- | --- |

Lüpsieelselt:

Kanda toode igale nisale kogu ulatuses.

| | Bakterite ja pärmseene vastaseks efektiivseks kasutamiseks jätta toode nahale vähemalt 30 sekundiks. |
| --- | --- |

Bakterite ja pärmseene vastaseks efektiivseks kasutamiseks jätta toode nahale vähemalt 30 sekundiks.

| | Pärast nõutud kontaktaja möödumist eemaldada ühekordse paberrätiku/lapiga põhjalikult toode, et nisad oleksid puhtad ja kuivad. |
| --- | --- |

Pärast nõutud kontaktaja möödumist eemaldada ühekordse paberrätiku/lapiga põhjalikult toode, et nisad oleksid puhtad ja kuivad.

| | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) |
| --- | --- |

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w)

| | Lüpsijärgselt: | Kanda kohe pärast lüpsmist toode igale nisale kogu ulatuses. |
| --- | --- | --- |

Lüpsijärgselt:

Kanda kohe pärast lüpsmist toode igale nisale kogu ulatuses.

| | Piisava kontaktaja tagamiseks tuleb jälgida, et toodet ei eemaldata pärast pealekandmist (nt lasta lehmadel vähemalt 5 minutit seista) |
| --- | --- |

Piisava kontaktaja tagamiseks tuleb jälgida, et toodet ei eemaldata pärast pealekandmist (nt lasta lehmadel vähemalt 5 minutit seista)

| | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) |
| --- | --- |

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w)

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Toodet võib kasutada kombineeritult lüpsieelseks ja -järgseks desinfitseerimiseks (kokku kuni viis kasutuskorda looma kohta päevas). Seda ei tohiks siiski kasutada koos mõne muu joodipõhise tootega.

Toote lisamisel pealekandmisvahendisse on soovitatav kasutada doseerimispumpa.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

Sissehingamine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Nahale sattumine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Silma sattumine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Allaneelamine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Pärast sissehingamist: Tagada värske õhk, sümptomite esinemisel pöörduda arsti poole.

Pärast nahale sattumist: Pesta koheselt vee ja seebiga ning loputada põhjalikult.

Pärast silma sattumist: Loputada avatud silma jooksva veega mitu minutit (vähemalt 15 minutit).

Pärast allaneelamist: Loputada suud ja seejärel juua rohkelt vett. Koheselt pöörduda arsti poole.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Püsivus ja reaktsioonivõime:

| | Reaktsioonivõime: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada reaktsioonivõimega seotud ohtusid. |
| --- | --- |

Reaktsioonivõime: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada reaktsioonivõimega seotud ohtusid.

| | Keemiline stabiilsus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes stabiilne. |
| --- | --- |

Keemiline stabiilsus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes stabiilne.

| | Ohtlike reaktsioonide võimalikkus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada ohtlikke reaktsioone. |
| --- | --- |

Ohtlike reaktsioonide võimalikkus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada ohtlikke reaktsioone.

| | Tingimused, mida tuleb vältida: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada. |
| --- | --- |

Tingimused, mida tuleb vältida: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada.

| | Ohtlikud lagusaadused: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada. |
| --- | --- |

Ohtlikud lagusaadused: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada.

Keskkonnaalased ettevaatusabinõud:

| | Tõkestada ulatuslikumad lekked kogumiseks. |
| --- | --- |

Tõkestada ulatuslikumad lekked kogumiseks.

| | Piirata ja/või absorbeerida mahavoolanud toode inertsesse materjali ja asetada seejärel sobivasse mahutisse. |
| --- | --- |

Piirata ja/või absorbeerida mahavoolanud toode inertsesse materjali ja asetada seejärel sobivasse mahutisse.

| | Vältida äravoolutorudesse, kanalisatsiooni või veetorudesse sattumist. |
| --- | --- |

Vältida äravoolutorudesse, kanalisatsiooni või veetorudesse sattumist.

| | Koguda kõrvaldamiseks suletud ja sobivatesse mahutitesse. |
| --- | --- |

Koguda kõrvaldamiseks suletud ja sobivatesse mahutitesse.

| | Mitte panna lekkinud materjale tagasi originaalpakendisse. |
| --- | --- |

Mitte panna lekkinud materjale tagasi originaalpakendisse.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Tühjad pakendid tuleb kolm korda läbi loputada enne ära viskamist

Looma nisade kuivatamiseks ja nendelt toote eemaldamiseks kasutatud paberrätikud kõrvaldada tava-/olmeprügina.

Mitte valada lahjendamata toodet kanalisatsiooni.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Ladustada ainult suletud originaalpakendis

Kaitsta külmumise eest

Mitte ladustada temperatuuril üle 40 °C

Säilivusaeg 24 kuud

6.   MUU TEAVE

Puudub

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 1

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Deosan Activate Pre AG106
  Deosan Activate Pre |
| --- | --- |
| Loa number | EU-0019228-0001 1–1 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 1,5 |

Kaubanduslik nimetus

Deosan Activate Pre AG106

Deosan Activate Pre

Loa number

EU-0019228-0001 1–1

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

1,5

7.2.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Deosan Activate Pre/Post Conc. AG218
  Deosan Activate Pre/Post Conc.
  Deosan Hitech concentrate
  Deosan Activate Pre/Post Plus Conc. AG218
  Deosan Activate Pre/Post Plus Conc.
  Iodine Concentrate |
| --- | --- |
| Loa number | EU-0019228-0002 1–1 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 1,5 |

Kaubanduslik nimetus

Deosan Activate Pre/Post Conc. AG218

Deosan Activate Pre/Post Conc.

Deosan Hitech concentrate

Deosan Activate Pre/Post Plus Conc. AG218

Deosan Activate Pre/Post Plus Conc.

Iodine Concentrate

Loa number

EU-0019228-0002 1–1

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

1,5

TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTE 2

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 2 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 2 - Deosan Activate BPF – RTU liquid |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 2 - Deosan Activate BPF – RTU liquid

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1–2 |
| --- | --- |

Number

1–2

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 2 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 0,3 | 0,32 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

0,3

0,32

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 2 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | AL - Muu vedelik |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

AL - Muu vedelik

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.
  Hoida lastele kättesaamatus kohas.
  Vältida sattumist keskkonda.
  Sisu kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..
  Mahuti kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele.. |

Ohulaused

Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime.

Hoiatuslaused

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Vältida sattumist keskkonda.

Sisu kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..

Mahuti kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 2 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 12. Kasutus # 1 – Lüpsieelne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 13. Kasutus # 2 – Lüpsieelne desinfitseerimine, käsitsi vahuga katmine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi vahuga katmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi vahuga katmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 14. Kasutus # 3 – Lüpsieelne desinfitseerimine, käsitsi pihustamine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 15. Kasutus # 4 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.4.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutusvalmis 0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.4.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 16. Kasutus # 5 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, käsitsi vahuga katmine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi vahuga katmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi vahuga katmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.5.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.5.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.5.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.6.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 17. Kasutus # 6 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, käsitsi pihustamine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.6.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.6.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

4.6.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.6.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.6.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 18. Kasutus # 7 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, automatiseeritud pihustamine (mitte kombineerida lüpsieelse desinfitseerimisega) (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Automatiseeritud pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda automatiseeritud pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  5 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas. Mitte kombineerida joodipõhise lüpsieelse desinfitseerimisega.
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Automatiseeritud pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda automatiseeritud pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

5 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas. Mitte kombineerida joodipõhise lüpsieelse desinfitseerimisega.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.7.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda automatiseeritud pihustamise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

5 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas. Mitte kombineerida joodipõhise lüpsieelse desinfitseerimisega.

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.7.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.7.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 19. Kasutus # 8 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, poolautomatiseeritud sissekastmine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Poolautomatiseeritud sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Poolautomatiseeritud sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.8.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.8.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.8.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.9.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 20. Kasutus # 9 – Lüpsieelne ja -järgne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.9.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.9.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

4.9.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.9.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.9.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.10.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 21. Kasutus # 10 – Lüpsieelne ja -järgne desinfitseerimine, käsitsi vahuga katmine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi vahuga katmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).
  Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi vahuga katmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.10.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

Kanda käsitsi vahuga katmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).

Kasutada maksimaalselt 5 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.10.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

4.10.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.10.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.10.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.11.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 22. Kasutus # 11 – Lüpsieelne ja -järgne desinfitseerimine, käsitsi pihustamine (kasutusvalmis vedelik)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi pihustamine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).
  Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi pihustamine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.11.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi pihustamise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt..

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist).

Kasutada maksimaalselt 15 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.11.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote käitlemisel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

Kanda toote kasutamise ajal sobivaid kaitsejalatseid (EN 13832).

Kanda kaitseülikonda (vähemalt tüüp 6, EN13034)

4.11.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.11.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.11.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE %S (2) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Enne kasutamist tuleb toode viia temperatuurile > 20 °C

| | Lüpsieelselt: | Kanda toode igale nisale kogu ulatuses. |
| --- | --- | --- |

Lüpsieelselt:

Kanda toode igale nisale kogu ulatuses.

| | Bakterite ja pärmseene vastaseks efektiivseks kasutamiseks jätta toode nahale vähemalt 30 sekundiks. |
| --- | --- |

Bakterite ja pärmseene vastaseks efektiivseks kasutamiseks jätta toode nahale vähemalt 30 sekundiks.

| | Pärast nõutud kontaktaja möödumist eemaldada ühekordse paberrätiku/lapiga põhjalikult toode, et nisad oleksid puhtad ja kuivad. |
| --- | --- |

Pärast nõutud kontaktaja möödumist eemaldada ühekordse paberrätiku/lapiga põhjalikult toode, et nisad oleksid puhtad ja kuivad.

| | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) |
| --- | --- |

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w)

| | Lüpsijärgselt: | Kanda kohe pärast lüpsmist toode igale nisale kogu ulatuses. |
| --- | --- | --- |

Lüpsijärgselt:

Kanda kohe pärast lüpsmist toode igale nisale kogu ulatuses.

| | Piisava kontaktaja tagamiseks tuleb jälgida, et toodet ei eemaldata pärast pealekandmist (nt lasta lehmadel vähemalt 5 minutit seista) |
| --- | --- |

Piisava kontaktaja tagamiseks tuleb jälgida, et toodet ei eemaldata pärast pealekandmist (nt lasta lehmadel vähemalt 5 minutit seista)

| | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) |
| --- | --- |

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w)

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Toodet võib kasutada kombineeritult lüpsieelseks ja -järgseks desinfitseerimiseks (kokku kuni viis kasutuskorda looma kohta päevas). Seda ei tohiks siiski kasutada koos mõne muu joodipõhise tootega.

Toote lisamisel pealekandmisvahendisse on soovitatav kasutada doseerimispumpa.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

Sissehingamine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Nahale sattumine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Silma sattumine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Allaneelamine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Pärast sissehingamist: Tagada värske õhk, sümptomite esinemisel pöörduda arsti poole.

Pärast nahale sattumist: Pesta koheselt vee ja seebiga ning loputada põhjalikult.

Pärast silma sattumist: Loputada avatud silma jooksva veega mitu minutit (vähemalt 15 minutit).

Pärast allaneelamist: Loputada suud ja seejärel juua rohkelt vett. Koheselt pöörduda arsti poole.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Püsivus ja reaktsioonivõime:

| | Reaktsioonivõime: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada reaktsioonivõimega seotud ohtusid. |
| --- | --- |

Reaktsioonivõime: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada reaktsioonivõimega seotud ohtusid.

| | Keemiline stabiilsus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes stabiilne. |
| --- | --- |

Keemiline stabiilsus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes stabiilne.

| | Ohtlike reaktsioonide võimalikkus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada ohtlikke reaktsioone. |
| --- | --- |

Ohtlike reaktsioonide võimalikkus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada ohtlikke reaktsioone.

| | Tingimused, mida tuleb vältida: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada. |
| --- | --- |

Tingimused, mida tuleb vältida: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada.

| | Ohtlikud lagusaadused: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada. |
| --- | --- |

Ohtlikud lagusaadused: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada.

Keskkonnaalased ettevaatusabinõud:

| | Tõkestada ulatuslikumad lekked kogumiseks. |
| --- | --- |

Tõkestada ulatuslikumad lekked kogumiseks.

| | Piirata ja/või absorbeerida mahavoolanud toode inertsesse materjali ja asetada seejärel sobivasse mahutisse. |
| --- | --- |

Piirata ja/või absorbeerida mahavoolanud toode inertsesse materjali ja asetada seejärel sobivasse mahutisse.

| | Vältida äravoolutorudesse, kanalisatsiooni või veetorudesse sattumist. |
| --- | --- |

Vältida äravoolutorudesse, kanalisatsiooni või veetorudesse sattumist.

| | Koguda kõrvaldamiseks suletud ja sobivatesse mahutitesse. |
| --- | --- |

Koguda kõrvaldamiseks suletud ja sobivatesse mahutitesse.

| | Mitte panna lekkinud materjale tagasi originaalpakendisse. |
| --- | --- |

Mitte panna lekkinud materjale tagasi originaalpakendisse.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Tühjad pakendid tuleb kolm korda läbi loputada enne ära viskamist

Looma nisade kuivatamiseks ja nendelt toote eemaldamiseks kasutatud paberrätikud kõrvaldada tava-/olmeprügina.

Mitte valada lahjendamata toodet kanalisatsiooni.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Ladustada ainult suletud originaalpakendis

Kaitsta külmumise eest

Mitte ladustada temperatuuril üle 30 °C

Säilivusaeg 24 kuud

6.   MUU TEAVE

Puudub

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 2

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Deosan Activate Pre RTU AG108
  Deosan Activate Pre RTU |
| --- | --- |
| Loa number | EU-0019228-0003 1–2 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 0,3 |

Kaubanduslik nimetus

Deosan Activate Pre RTU AG108

Deosan Activate Pre RTU

Loa number

EU-0019228-0003 1–2

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

0,3

7.2.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Deosan Activate Pre/Post AG217
  Deosan Activate Pre/Post
  Iodine Plus Pre & Post
  Deosan D4T Super AG211
  Agros Iodo
  Agros Iodo Multi
  Poviclyn liquido |
| --- | --- |
| Loa number | EU-0019228-0004 1–2 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 0,3 |

Kaubanduslik nimetus

Deosan Activate Pre/Post AG217

Deosan Activate Pre/Post

Iodine Plus Pre & Post

Deosan D4T Super AG211

Agros Iodo

Agros Iodo Multi

Poviclyn liquido

Loa number

EU-0019228-0004 1–2

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

0,3

7.3.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Deosan Activate PVP Plus AG215
  Deosan Activate PVP Plus
  Agros Iodo-Prev POS-Ordenha
  Deosan Hitech 2 AG214
  Iodine Teat Dip Solution |
| --- | --- |
| Loa number | EU-0019228-0005 1–2 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 0,3 |

Kaubanduslik nimetus

Deosan Activate PVP Plus AG215

Deosan Activate PVP Plus

Agros Iodo-Prev POS-Ordenha

Deosan Hitech 2 AG214

Iodine Teat Dip Solution

Loa number

EU-0019228-0005 1–2

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

0,3

TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTE 3

1.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 HALDUSTEAVE

1.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 3 identifikaator

| Identifikaator | Meta SPC 3 - Deosan Activate BPF – RTU gel |
| --- | --- |

Identifikaator

Meta SPC 3 - Deosan Activate BPF – RTU gel

1.2.   Loanumbri järelliide

| Number | 1–3 |
| --- | --- |

Number

1–3

1.3.   Biotsiidi liik (liigid)

| Biotsiidi liik (liigid) | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |

Biotsiidi liik (liigid)

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

2.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 KOOSTISE TEAVE

2.1.   Toote omaduste metakokkuvõtte 3 kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise teave

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalselt | Maksimaalselt |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 0,3 | 0,32 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

0,3

0,32

2.2.   Toote omaduste metakokkuvõtte 3 oleku kirjeldus(ed)

| Kasutusvorm(id) | GW - Vees lahustuv geel |
| --- | --- |

Kasutusvorm(id)

GW - Vees lahustuv geel

3.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.
  Hoida lastele kättesaamatus kohas.
  Vältida sattumist keskkonda.
  Sisu kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..
  Mahuti kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele.. |

Ohulaused

Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime.

Hoiatuslaused

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Hoida lastele kättesaamatus kohas.

Vältida sattumist keskkonda.

Sisu kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..

Mahuti kõrvaldada vastavalt siseriiklikele eeskirjadele..

4.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE 3 LUBATUD KASUTUS

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 23. Kasutus # 1 – Lüpsieelne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kasutusvalmis geel)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutsvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutsvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 24. Kasutus # 2 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kasutusvalmis geel)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.2.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

2–3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.2.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.2.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 25. Kasutus # 3 – Lüpsijärgne desinfitseerimine, poolautomatiseeritud sissekastmine (kasutusvalmis geel)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Poolautomatiseeritud sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks
  Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral. |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Poolautomatiseeritud sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsijärgselt otse pealekandmiseks

Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.3.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda poolautomatiseeritud sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsijärgselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas.

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.3.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.3.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 26. Kasutus # 4 – Lüpsieelne ja -järgne desinfitseerimine, käsitsi sissekastmine (kasutusvalmis geel)

| Tooteliik | Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | — |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Bakterid
  Pärmseen |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes |
| Kasutusmeetod(id) | Käsitsi sissekastmine
  Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks
  Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt. |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –
  0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.
  3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)
  Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral |
| Kasutajarühm(ad) | Kutseline kasutaja |
| Pakendi suurused ja pakendimaterjal | 1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister
  200 l HDPE või f-HDPE tünn
  950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC) |

Tooteliik

Tooteliik 03 - Loomade hügieen (desinfektsioonivahendid)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

—

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Bakterid

Pärmseen

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Kasutusmeetod(id)

Käsitsi sissekastmine

Nisa desinfektsioonivahend lakteerivatele loomadele lüpsieelselt ja -järgselt otse pealekandmiseks

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) –

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

1, 5 ja 20 l HDPE või f-HDPE kanister

200 l HDPE või f-HDPE tünn

950 l HDPE või f-HDPE mahtlastikonteiner (IBC)

4.4.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Kanda käsitsi sissekastmise teel otse looma nisadele lüpsieelselt ja -järgselt.

0,3 % w/w joodi sisaldav kasutusvalmis toode. Mitte lahjendada enne kasutamist.

3 lüpsieelset ja 3 lüpsijärgset pealekandmist looma kohta päevas (kokku kuni 5 pealekandmist)

Kasutada maksimaalselt 10 ml toodet looma kohta ühel kasutuskorral

4.4.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Kanda toote pealekandmisel sissekastmise teel kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kinnaste materjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

4.4.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

4.4.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vt 5. osa - Kasutuse üldjuhised

5.   TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTE %S (3) ÜLDISED KASUTUSJUHISED

5.1.   Kasutusjuhendid

Enne kasutamist tuleb toode viia temperatuurile > 20 °C

| | Lüpsieelselt: | Kanda toode igale nisale kogu ulatuses. |
| --- | --- | --- |

Lüpsieelselt:

Kanda toode igale nisale kogu ulatuses.

| | Bakterite ja pärmseene vastaseks efektiivseks kasutamiseks jätta toode nahale vähemalt 30 sekundiks. |
| --- | --- |

Bakterite ja pärmseene vastaseks efektiivseks kasutamiseks jätta toode nahale vähemalt 30 sekundiks.

| | Pärast nõutud kontaktaja möödumist eemaldada ühekordse paberrätiku/lapiga põhjalikult toode, et nisad oleksid puhtad ja kuivad. |
| --- | --- |

Pärast nõutud kontaktaja möödumist eemaldada ühekordse paberrätiku/lapiga põhjalikult toode, et nisad oleksid puhtad ja kuivad.

| | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) |
| --- | --- |

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w)

| | Lüpsijärgselt: | Kanda kohe pärast lüpsmist toode igale nisale kogu ulatuses. |
| --- | --- | --- |

Lüpsijärgselt:

Kanda kohe pärast lüpsmist toode igale nisale kogu ulatuses.

| | Piisava kontaktaja tagamiseks tuleb jälgida, et toodet ei eemaldata pärast pealekandmist (nt lasta lehmadel vähemalt 5 minutit seista) |
| --- | --- |

Piisava kontaktaja tagamiseks tuleb jälgida, et toodet ei eemaldata pärast pealekandmist (nt lasta lehmadel vähemalt 5 minutit seista)

| | Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w) |
| --- | --- |

Kasutatav joodi kontsentratsioon 3 000 mg/kg (0,3 % w/w)

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Toodet võib kasutada kombineeritult lüpsieelseks ja -järgseks desinfitseerimiseks (kokku kuni viis kasutuskorda looma kohta päevas). Seda ei tohiks siiski kasutada koos mõne muu joodipõhise tootega.

Toote lisamisel pealekandmisvahendisse on soovitatav kasutada doseerimispumpa.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

Sissehingamine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Nahale sattumine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Silma sattumine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Allaneelamine: Tavapärasel kasutamisel pole teada toimet või sümptomeid.

Pärast sissehingamist: Tagada värske õhk, sümptomite esinemisel pöörduda arsti poole.

Pärast nahale sattumist: Pesta koheselt vee ja seebiga ning loputada põhjalikult.

Pärast silma sattumist: Loputada avatud silma jooksva veega mitu minutit (vähemalt 15 minutit).

Pärast allaneelamist: Loputada suud ja seejärel juua rohkelt vett. Koheselt pöörduda arsti poole.

Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett.

Püsivus ja reaktsioonivõime:

| | Reaktsioonivõime: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada reaktsioonivõimega seotud ohtusid. |
| --- | --- |

Reaktsioonivõime: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada reaktsioonivõimega seotud ohtusid.

| | Keemiline stabiilsus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes stabiilne. |
| --- | --- |

Keemiline stabiilsus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes stabiilne.

| | Ohtlike reaktsioonide võimalikkus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada ohtlikke reaktsioone. |
| --- | --- |

Ohtlike reaktsioonide võimalikkus: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada ohtlikke reaktsioone.

| | Tingimused, mida tuleb vältida: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada. |
| --- | --- |

Tingimused, mida tuleb vältida: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada.

| | Ohtlikud lagusaadused: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada. |
| --- | --- |

Ohtlikud lagusaadused: Tavapärastes ladustamis- ja kasutamistingimustes pole teada.

Keskkonnaalased ettevaatusabinõud:

| | Tõkestada ulatuslikumad lekked kogumiseks. |
| --- | --- |

Tõkestada ulatuslikumad lekked kogumiseks.

| | Piirata ja/või absorbeerida mahavoolanud toode inertsesse materjali ja asetada seejärel sobivasse mahutisse. |
| --- | --- |

Piirata ja/või absorbeerida mahavoolanud toode inertsesse materjali ja asetada seejärel sobivasse mahutisse.

| | Vältida äravoolutorudesse, kanalisatsiooni või veetorudesse sattumist. |
| --- | --- |

Vältida äravoolutorudesse, kanalisatsiooni või veetorudesse sattumist.

| | Koguda kõrvaldamiseks suletud ja sobivatesse mahutitesse. |
| --- | --- |

Koguda kõrvaldamiseks suletud ja sobivatesse mahutitesse.

| | Mitte panna lekkinud materjale tagasi originaalpakendisse. |
| --- | --- |

Mitte panna lekkinud materjale tagasi originaalpakendisse.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Tühjad pakendid tuleb kolm korda läbi loputada enne ära viskamist

Looma nisade kuivatamiseks ja nendelt toote eemaldamiseks kasutatud paberrätikud kõrvaldada tava-/olmeprügina.

Mitte valada lahjendamata toodet kanalisatsiooni.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Ladustada ainult suletud originaalpakendis

Kaitsta külmumise eest

Mitte ladustada temperatuuril üle 30 °C

Säilivusaeg 18 kuud

6.   MUU TEAVE

Puudub

7.   KOLMAS TEABETASAND: ÜKSIKTOOTED TOOTE OMADUSTE METAKOKKUVÕTTES 3

7.1.   Iga üksikbiotsiidi kaubanduslik(ud) nimetus(ed), loanumber ja konkreetne koostis

| Kaubanduslik nimetus | Deosan Activate Barrier AG216
  Agros Iodo Pós
  Povisyl espeso |
| --- | --- |
| Loa number | EU-0019228-0006 1–3 |
| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| Jood | | Toimeaine | 7553-56–2 | 231–442-4 | 0,3 |

Kaubanduslik nimetus

Deosan Activate Barrier AG216

Agros Iodo Pós

Povisyl espeso

Loa number

EU-0019228-0006 1–3

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

Jood

Toimeaine

7553-56–2

231–442-4

0,3

---

(1)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 1 iga lubatud kasutuse puhul

(2)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 2 iga lubatud kasutuse puhul.

(3)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutusjuhised kehtivad toote omaduste metakokkuvõtte 3 iga lubatud kasutuse puhul.

---

OTSUSED

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/404,

12. märts 2019,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 1833 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/315 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku puhangud esinesid Belgias, Bulgaarias ja Rumeenias. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/315 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku puhangud esinesid Belgias, Bulgaarias ja Rumeenias.

| (2) | Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga uluksigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6). |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga uluksigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).

| (3) | Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (7) on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 9 on eelkõige sätestatud kaitse- ja järelevalvetsooni kehtestamine, kui sigade Aafrika katku diagnoos seakasvatusettevõtte sigadel on saanud ametliku kinnituse, ning kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonides taudi leviku tõkestamiseks võetavad meetmed. Lisaks on direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 sätestatud meetmed, mida tuleb võtta siis, kui on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku esinemine uluksigadel, sealhulgas määratletud nakkuspiirkonnas asuvate seakasvatusettevõtete seadmine ametliku järelevalve alla. Hiljutised kogemused on näidanud, et direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud meetmed, eelkõige need, millega nähakse ette nakatunud seakasvatusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, ning need, mis on seotud eespool nimetatud haiguse likvideerimisega uluksigade populatsioonis, on tõhusad kõnealuse taudi leviku kontrolli alla saamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (7) on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 9 on eelkõige sätestatud kaitse- ja järelevalvetsooni kehtestamine, kui sigade Aafrika katku diagnoos seakasvatusettevõtte sigadel on saanud ametliku kinnituse, ning kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonides taudi leviku tõkestamiseks võetavad meetmed. Lisaks on direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 15 sätestatud meetmed, mida tuleb võtta siis, kui on leidnud kinnitust sigade Aafrika katku esinemine uluksigadel, sealhulgas määratletud nakkuspiirkonnas asuvate seakasvatusettevõtete seadmine ametliku järelevalve alla. Hiljutised kogemused on näidanud, et direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud meetmed, eelkõige need, millega nähakse ette nakatunud seakasvatusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, ning need, mis on seotud eespool nimetatud haiguse likvideerimisega uluksigade populatsioonis, on tõhusad kõnealuse taudi leviku kontrolli alla saamiseks.

| (4) | Võttes arvesse liikmesriikides vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b, artikli 10 lõikele 5 ja artiklile 15, kohaldatud meetmete tõhusust ning kooskõlas sigade Aafrika katkuga seotud riskivähendusmeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks mõned praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas esitatud teatavad Leedu piirkonnad (Alytaus, Kauno, Marijampolės, Šiaulių, Tauragės ja Telšių) loetleda nüüd selle lisa II osas, pidades silmas, et nakatunud põllumajandusettevõtete lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast on möödunud kolm kuud. Arvestades asjaolu, et rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas on loetletud piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord muutub endiselt väga kiiresti, tuleb kõnealuses osas loetletud piirkondade igasuguste muudatuste korral alati arvesse võtta mõju naaberpiirkondadele. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse liikmesriikides vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktile b, artikli 10 lõikele 5 ja artiklile 15, kohaldatud meetmete tõhusust ning kooskõlas sigade Aafrika katkuga seotud riskivähendusmeetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks mõned praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas esitatud teatavad Leedu piirkonnad (Alytaus, Kauno, Marijampolės, Šiaulių, Tauragės ja Telšių) loetleda nüüd selle lisa II osas, pidades silmas, et nakatunud põllumajandusettevõtete lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast on möödunud kolm kuud. Arvestades asjaolu, et rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas on loetletud piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord muutub endiselt väga kiiresti, tuleb kõnealuses osas loetletud piirkondade igasuguste muudatuste korral alati arvesse võtta mõju naaberpiirkondadele.

| (5) | Võttes arvesse Tšehhi Vabariigis vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artiklile 15, võetud üldiste meetmete tõhusust ning kooskõlas sigade Aafrika katkust tingitud riski maandamise meetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osas loetletud kõik Tšehhi Vabariigi piirkonnad nüüd kõnealusest lisast välja jätta, võttes arvesse eespool nimetatud taudi soodsat epidemioloogilist olukorda kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse Tšehhi Vabariigis vastavalt direktiivile 2002/60/EÜ, eelkõige selle artiklile 15, võetud üldiste meetmete tõhusust ning kooskõlas sigade Aafrika katkust tingitud riski maandamise meetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osas loetletud kõik Tšehhi Vabariigi piirkonnad nüüd kõnealusest lisast välja jätta, võttes arvesse eespool nimetatud taudi soodsat epidemioloogilist olukorda kõnealuses liikmesriigis.

| (6) | 2019. aasta veebruaris esines sigade Aafrika katku uusi juhtumeid uluksigadel Ungaris ja Poolas, mida on samuti vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(6)

2019. aasta veebruaris esines sigade Aafrika katku uusi juhtumeid uluksigadel Ungaris ja Poolas, mida on samuti vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (7) | 2019. aasta veebruaris täheldati üksikuid sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel Ungaris Hevesi ja Borsod-Abaúj-Zempléni maakonnas, mis asuvad rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku juhtumid kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Ungari piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas. |
| --- | --- |

(7)

2019. aasta veebruaris täheldati üksikuid sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel Ungaris Hevesi ja Borsod-Abaúj-Zempléni maakonnas, mis asuvad rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku juhtumid kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Ungari piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas.

| (8) | 2019. aasta veebruaris esinesid mõned sigade Aafrika katku juhtumid uluksigadel Poolas Miński maakonnas, mis asub rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku juhtumid kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Poola piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas. |
| --- | --- |

(8)

2019. aasta veebruaris esinesid mõned sigade Aafrika katku juhtumid uluksigadel Poolas Miński maakonnas, mis asub rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku juhtumid kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Poola piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas.

| (9) | 2019. aasta veebruaris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Bulgaarias Dobrichi piirkonnas, mis asub rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Bulgaaria piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. |
| --- | --- |

(9)

2019. aasta veebruaris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Bulgaarias Dobrichi piirkonnas, mis asub rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Bulgaaria piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas.

| (10) | Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Leedus, Ungaris, Poolas ja Bulgaarias piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Leedus, Ungaris, Poolas ja Bulgaarias piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. märts 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 21. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/315, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 51, 22.2.2019, lk 53).

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068; EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

(7)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

7

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France

| — | Rue Mersinhat |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat

| — | N818 |
| --- | --- |

—

N818

| — | N83: Le Buisson des Cailles |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles

| — | Rue des Sources |
| --- | --- |

—

Rue des Sources

| — | Rue Antoine |
| --- | --- |

—

Rue Antoine

| — | Rue de la Cure |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure

| — | Rue du Breux |
| --- | --- |

—

Rue du Breux

| — | Rue Blondiau |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau

| — | Nouvelle Chiyue |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue

| — | Rue de Martué |
| --- | --- |

—

Rue de Martué

| — | Rue du Chêne |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne

| — | Rue des Aubépines |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines

| — | N85: Rue des Iles, N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants jusque son intersection avec la Rue de la Motte, Rue de la Motte |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles, N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants jusque son intersection avec la Rue de la Motte, Rue de la Motte

| — | Rue de Neufchâteau |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau

| — | Rue des Bruyères jusque son intersection avec la Rue de la Gaume (N801) |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères jusque son intersection avec la Rue de la Gaume (N801)

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la Rue de l'Accord |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la Rue de l'Accord

| — | Rue du Fet |
| --- | --- |

—

Rue du Fet

| — | N40: Route d'Arlon, Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Route d'Arlon, Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois

| — | Rue Du Pierroy |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy

| — | Rue Saint-Orban |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban

| — | Rue Saint-Aubain |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain

| — | Rue des Cottages |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages

| — | Rue de Relune |
| --- | --- |

—

Rue de Relune

| — | Rue de Rulune |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune

| — | Route de l'Ermitage |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage

| — | N87: Route de Habay |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay

| — | Chemin des Ecoliers |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers

| — | Le Routy |
| --- | --- |

—

Le Routy

| — | Rue Burgknapp |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp

| — | Rue de la Halte |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte

| — | Rue du Centre |
| --- | --- |

—

Rue du Centre

| — | Rue de l'Eglise |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise

| — | Rue du Marquisat |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat

| — | Rue de la Carrière |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière

| — | Rue de la Lorraine |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine

| — | Rue du Beynert |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert

| — | Millewée |
| --- | --- |

—

Millewée

| — | Rue du Tram |
| --- | --- |

—

Rue du Tram

| — | Millewée |
| --- | --- |

—

Millewée

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg

| — | Frontière avec la France |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88 |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411 |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N894 |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N894

| — | La N894 jusque son intersection avec la N801 |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la N801

| — | La N801 jusque son intersection avec la N891 |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la N891

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85 |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithin municipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithin municipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy, Oleszyce i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy, Oleszyce i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891 |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891

| — | La N891 jusque son intersection avec la N801 |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N801

| — | La N801 jusque son intersection avec la N894 |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la N894

| — | La N894 jusque son intersection avec la E25-E411 |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la E25-E411

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871 |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| In Varna region





  Within municipality of Beloslav





  Razdelna |
| --- |

In Varna region

Within municipality of Beloslav

Razdelna

| within municipalty of Devnya





  Devnya |
| --- |

within municipalty of Devnya

Devnya

| Povelyanovo |
| --- |

Povelyanovo

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa; |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa;

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705250, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705250, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų seniūnija, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų seniūnija,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

8.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

III OSA

1.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos.

3.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Cieszanów w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Cieszanów w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/81 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/81

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 120: ühtsed sätted, mis käsitlevad põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega [2019/405]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatused – jõustumiskuupäev: 29. detsember 2018

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehnilised nõuded ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mootoritüübi või -tüüpkonna tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. | Teatmiku ja teabedokumendi näidis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teatis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sisepõlemismootori kasuliku võimsuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mootoritüüpide ja -tüüpkondade ning nende töörežiimide kindlaksmääramiseks kasutatavad parameetrid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tootmise nõuetele vastavuse kontrollid |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnituskatseteks ja tootmise nõuetele vastavuse kontrollimiseks ette nähtud etalonkütuste tehnilised näitajad |
| --- | --- |

7.

1.   KOHALDAMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja rakendatakse kõverate koostamisel mootori võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kohta, mis mõõdetakse täiskoormusel ja väljendatakse pöörlemissageduse funktsioonina ning mille esitavad tootjad selliste sisepõlemismootorite kohta, mida kasutatakse:

| 1.1.1. | T-kategooria sõidukitel (1); |
| --- | --- |

1.1.1.

T-kategooria sõidukitel (1);

1

| 1.1.2. | liikurmasinatel (1), mida käitatakse muutuval või püsival pöörlemissagedusel. |
| --- | --- |

1.1.2.

liikurmasinatel (1), mida käitatakse muutuval või püsival pöörlemissagedusel.

1

1.2.   Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:

| 1.2.1. | sisepõlemis-kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid; |
| --- | --- |

1.2.1.

sisepõlemis-kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid;

| 1.2.2. | pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid). |
| --- | --- |

1.2.2.

pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid).

2.   MÕISTED

2.1.   „Mootori tüübikinnitus“– mootoritüübi kinnitus seoses mootori kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. lisas sätestatud korras;

„Mootori tüübikinnitus“

2.2.   „mootoritüüpkonna tüübikinnitus“– tüüpkonda kuuluvate mootorite tüübikinnitus seoses mootorite kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja punktides 3 ja 4 sätestatud korras;

„mootoritüüpkonna tüübikinnitus“

2.3.   „püsiva pöörlemissagedusega mootor“– mootor, mille tüübikinnitus on seotud vaid püsival pöörlemissagedusel käitamisega, välja arvatud mootorid, mille püsiva pöörlemissageduse reguleerimise funktsioon on eemaldatud või välja lülitatud; sellel võib olla tühikäik, mida kasutatakse käivitamisel või seiskamisel, ja regulaator, mille abil on võimalik mootorile seisu ajal valida teistsugune pöörlemissagedus;

„püsiva pöörlemissagedusega mootor“

2.4.   „püsival pöörlemissagedusel käitamine“– mootori käitamine regulaatoriga, mis kontrollib automaatselt käitaja nõuet säilitada mootori pöörlemissagedus isegi muutuva koormuse korral;

„püsival pöörlemissagedusel käitamine“

2.5.   „deNOX-süsteem“– heitgaaside järeltöötlussüsteem lämmastikoksiidide (NOX) heite vähendamiseks (nt passiivsed ja aktiivsed lahja kütusesegu NOX katalüsaatorid, NOX adsorberid ja valikulise katalüütilise redutseerimise süsteemid);

„deNOX

X

X

X

2.6.   „segakahekütuseline mootor“– mootor, mis on ette nähtud töötama samal ajal nii vedelkütuse kui ka gaaskütusega, kusjuures mõlemat kütust mõõdetakse eraldi, ning mille puhul töötingimustest sõltuvalt võib ühe või teise kütuse kulu olla erinev;

„segakahekütuseline mootor“

2.7.   „elektroonilise juhtimisega mootor“– mootor, mis kasutab kütuse sissepritse koguse ja ajastuse kindlakstegemiseks elektroonilist juhtseadet;

„elektroonilise juhtimisega mootor“

2.8.   „mootoritüüpkond“– tootja määratud rühm mootoreid, mis vastavad ehituse poolest käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud rühmitamiskriteeriumidele;

„mootoritüüpkond“

2.9.   „mootoritüüp“– mootorite kategooria, millesse kuuluvad mootorid ei erine üksteisest käesoleva eeskirja 5. lisas esitatud mootori põhinäitajate poolest;

„mootoritüüp“

2.10.   „heitgaasitagastus“– heitekontrollisüsteemis kasutatav tehnika, mis vähendab heidet, juhtides põlemiskambri(te)st välja paisatud heitgaasid tagasi mootorisse, et segada need sissetuleva õhuga enne põlemist või selle ajal, välja arvatud gaasijaotusfaaside abil sissetuleva õhuga enne põlemist või selle ajal segatava jääkheitgaasi koguse suurendamine põlemiskambri(te)s;

„heitgaasitagastus“

2.11.   „gaaskütus“– kütus, mis on ümbritseva keskkonna standardtingimustel (298 K, ümbritseva keskkonna absoluutrõhk 101,3 kPa) täielikult gaasilises olekus;

„gaaskütus“

2.12.   „sisepõlemismootor“ ehk „mootor“– energiamuundur, mis ei ole gaasiturbiin ja mis on ette nähtud keemilise energia (sisend) muundamiseks sisepõlemisprotsessi teel mehaaniliseks energiaks (väljund); see hõlmab käesolevale eeskirjale vastavuse tagamiseks vajalikku heitekontrollisüsteemi ja mootori elektroonilis(t)e juhtseadme(te) ja mõne muu jõuseadme või T-kategooria sõiduki või liikurmasina juhtseadme vahelist andmesideliidest (riistvara ja sõnumid), kui need on paigaldatud;

„sisepõlemismootor“ ehk „mootor“

2.13.   „λ-nihketegur (Sλ)“– funktsioon, mis iseloomustab mootori juhtimissüsteemi paindlikkust õhu ja kütuse suhte (λ) muutumisel, kui mootori kütusena kasutatakse puhtast metaanist erineva koostisega gaasisegu;

„λ-nihketegur (Sλ

2.14.   „vedelkütus“– kütus, mis on ümbritseva keskkonna standardtingimustel (298 K, ümbritseva keskkonna absoluutrõhk 101,3 kPa) vedelas olekus;

„vedelkütus“

2.15.   „vedelkütuserežiim“– segakahekütuselise mootori tavaline töörežiim, mille käigus ei kasutata mootoris ühegi töötingimuse korral gaaskütust;

„vedelkütuserežiim“

2.16.   „tootja“– füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab tüübikinnitusasutuse ees mootorile tüübikinnituse andmise kõigi aspektide eest ning mootori tootmise nõuetele vastavuse eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud tüübikinnitusmenetlusse kuuluva mootori kõigisse projekteerimis- ja ehitusetappidesse või mitte;

„tootja“

2.17.   „suurim kasulik võimsus“– kasuliku võimsuse suurim väärtus mootoritüübi nimivõimsuskõveral täiskoormusel;

„suurim kasulik võimsus“

2.18.   „suurimale kasulikule võimsusele vastav pöörlemissagedus“– mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab vastavalt tootja esitatud andmetele suurima kasuliku võimsuse;

„suurimale kasulikule võimsusele vastav pöörlemissagedus“

2.19.   „suurim pöördemoment“– kasuliku pöördemomendi suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel.

„suurim pöördemoment“

2.20.   „suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus“– tootja deklareeritud mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab suurima pöördemomendi;

„suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus“

2.21.   „mehaanilise juhtimisega mootor“– mootor, mis kasutab sissepritsitava kütuse koguse ja sissepritse ajastuse määramiseks mehaanilisi seadmeid;

„mehaanilise juhtimisega mootor“

2.22.   „kasulik võimsus“– võimsus, mis saadakse katsestendil vastaval mootori pöörlemissagedusel väntvõlli või samaväärse seadise otsal käesoleva eeskirja 4. lisa tabelis 1 loetletud abi- ja lisaseadmete toel ning tehakse kindlaks võrdluslikes keskkonnatingimustes;

„kasulik võimsus“

2.23.   „algmootor“– mootoritüüpkonnast valitud mootor, mis vastab käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud nõuetele;

„algmootor“

2.24.   „tahkete osakeste järeltöötlussüsteem“– heitgaasi järeltöötlussüsteem tahkete saasteainete heite vähendamiseks tahkete osakeste mehaanilise, aerodünaamilise, difusioonilise või inertsiaalse eraldamise teel;

„tahkete osakeste järeltöötlussüsteem“

2.25.   „nimivõimsus“– tootja deklareeritud mootori kasulik võimsus nimipöörlemissagedusel;

„nimivõimsus“

2.26.   „nimipöörlemissagedus“– suurim pöörlemissagedus täiskoormusel, (*1) mida võimaldab pöörlemissageduse regulaator vastavalt tootja ettekirjutustele, või sellise regulaatori puudumise korral pöörlemissagedus, mille juures mootori kasulik võimsus on suurim, vastavalt tootja esitatud andmetele;

„nimipöörlemissagedus“

*1

2.27.   „reaktiiv“– igasugune ärakulutatav või mittetaaskasutatav aine, mida vajatakse ja kasutatakse heitgaasi järeltöötlussüsteemi tõhusaks toimimiseks;

„reaktiiv“

2.28.   „võrdlusvõimsus“– suurim kasulik võimsus muutuva pöörlemissagedusega mootoritel ja nimivõimsus püsiva pöörlemissagedusega mootoritel;

„võrdlusvõimsus“

2.29.   „võrdlusvõimsusele vastav pöörlemissagedus“– mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab vastavalt tootja esitatud andmetele võrdlusvõimsuse;

„võrdlusvõimsusele vastav pöörlemissagedus“

2.30.   „regenereerimine“– toiming, mille käigus heitetase muutub, sest heitgaasi järeltöötluse töövõime taastatakse vastavalt ettenähtule, ja mis liigitatakse pidevaks ja perioodiliseks (harva toimuvaks) regenereerimiseks;

„regenereerimine“

2.31.   „omavoliline muutmine“– mootori juhtsüsteemi, sealhulgas selle tarkvara või muude loogilise kontrolli elementide inaktiveerimine, reguleerimine või muutmine, mis kas tahtlikult või tahtmatult muudab mootori talitlust;

„omavoliline muutmine“

2.32.   „muutuva pöörlemissagedusega mootor“– mootor, millel ei ole püsiva pöörlemissageduse režiimi;

„muutuva pöörlemissagedusega mootor“

2.33.   „Wobbe indeks (W)“– gaasi mahuühiku kütteväärtuse ja gaasi (Hgas) suhtelise tiheduse (ρ) ruutjuure suhe samades võrdlustingimustes:

„Wobbe indeks (W)“

gas

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Taotluse mootoritüübi või mootoritüüpkonna tüübikinnituseks seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega esitab tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Taotleja esitab tüübikinnitusasutusele teatmiku, mis sisaldab järgmist:

| a) | teabedokument, mis sisaldab etalonkütuste ja tootja taotluse korral muude punktis 5.2.3 osutatud kütuste, kütusesegude või kütuseemulsioonide loetelu ning milles neid kütuseliike on kirjeldatud kooskõlas käesoleva eeskirja 7. lisaga; |
| --- | --- |

a)

teabedokument, mis sisaldab etalonkütuste ja tootja taotluse korral muude punktis 5.2.3 osutatud kütuste, kütusesegude või kütuseemulsioonide loetelu ning milles neid kütuseliike on kirjeldatud kooskõlas käesoleva eeskirja 7. lisaga;

| b) | kõik olulised andmed, joonised, fotod ja muu teave mootoritüübi või asjakohasel juhul algmootori kohta; |
| --- | --- |

b)

kõik olulised andmed, joonised, fotod ja muu teave mootoritüübi või asjakohasel juhul algmootori kohta;

| c) | mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus tüübikinnituse taotlemise menetluse raames nõuab; |
| --- | --- |

c)

mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus tüübikinnituse taotlemise menetluse raames nõuab;

mootoritüübi kirjeldus ja vajaduse korral käesoleva eeskirja 5. lisas osutatud mootoritüüpkonna andmed.

3.3.   Teatmiku võib esitada paberil või elektrooniliselt formaadis, mida tehniline teenistus ja tüübikinnitusasutus aktsepteerivad.

3.3.1.   Paberkandjal taotlus esitatakse kolmes eksemplaris. Kõik joonised tuleb esitada asjakohases mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4-formaadis või sellesse formaati voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

3.4.   Tootja teeb punktis 5 nimetatud tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele kättesaadavaks mootori, mis vastab käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud mootoritüübile või mootoritüüpkonna puhul algmootori tunnustele.

3.5.   Kui tüübikinnitust taotletakse mootoritüüpkonnale ja kui tehniline teenistus otsustab, et valitud algmootori puhul ei esinda esitatud taotlus täielikult 5. lisas kirjeldatud mootoritüüpkonda, peavad tootjad tegema kättesaadavaks alternatiivse algmootori ja vajaduse korral ka täiendava algmootori, mis esindab tehnilise teenistuse arvates mootoritüüpkonda.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori võimsus vastab punktis 5 esitatud tehnilistele nõuetele, antakse mootoritüübile või -tüüpkonnale tüübikinnitus.

4.2.   Igale tüübikinnituse saanud mootoritüübile või -tüüpkonnale antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 02) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele mootoritüübile või -tüüpkonnale.

4.3.   Teade mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.4.   Igale mootorile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale, paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta kohustuslik märgistus, millel on:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

2

| 4.4.2. | punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.
  Kui mootori kohustuslik märgistus ei ole nähtav ilma osi eemaldamata, kinnitab sõiduki tootja T-kategooria sõidukile või liikurmasinale nähtavasse kohta tootjalt saadud märgistuse duplikaadi. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

Kui mootori kohustuslik märgistus ei ole nähtav ilma osi eemaldamata, kinnitab sõiduki tootja T-kategooria sõidukile või liikurmasinale nähtavasse kohta tootjalt saadud märgistuse duplikaadi.

4.5.   Kui mootor vastab mootoritüübile või -tüüpkonnale, mis on käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt, ei ole punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ja lisatähised punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

4.6.   Kohustuslik märgistus paigutatakse tootja kinnitatud andmeplaadile või selle lähedusse.

4.7.   Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

4.8.   Igal mootoril, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale, peab lisaks tüübikinnitusmärgile olema:

| a) | mootori tootja kaubamärk või kaubanimi ja kontaktaadress; |
| --- | --- |

a)

mootori tootja kaubamärk või kaubanimi ja kontaktaadress;

| b) | tootja mootoritüübi tähis või mootoritüüpkonna tähis, kui mootoritüüp kuulub tüüpkonda; |
| --- | --- |

b)

tootja mootoritüübi tähis või mootoritüüpkonna tähis, kui mootoritüüp kuulub tüüpkonda;

| c) | mootori kordumatu tunnusnumber; |
| --- | --- |

c)

mootori kordumatu tunnusnumber;

5.   TEHNILISED NÕUDED JA KATSED

5.1.   Üldteave

Mootori võimsust mõjutavad osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses mootor vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

5.1.1.   Käesoleva eeskirja 4. lisas sätestatud katsetingimuste ja üksikasjalike tehniliste menetluste kohaselt ning punktis 5.2.3 sätestatud kütus(t)e kasutamisel mõõdetud mootori kasulik võimsus, mida on korrigeeritud käesoleva eeskirja 4. lisa punktis 5 esitatud võimsuse parandusteguritega, ei tohi erineda tootja deklareeritud võimsuskõveratest rohkem kui punktis 5.3 sätestatud lubatud hälvete võrra.

5.2.   Sisepõlemismootorite katsete kirjeldus

5.2.1.   Kasuliku võimsuse katse ajal:

| a) | peavad mehaaniliselt juhitavad ottomootorid töötama täisgaasiga ja mehaaniliselt juhitavad diiselmootorid sissepritsepumba kindlaksmääratud täiskoormusel või |
| --- | --- |

a)

peavad mehaaniliselt juhitavad ottomootorid töötama täisgaasiga ja mehaaniliselt juhitavad diiselmootorid sissepritsepumba kindlaksmääratud täiskoormusel või

| b) | peavad elektroonilise juhtimisega mootorid töötama kindlaksmääratud kütusesüsteemi seadetega, et väljundvõimsus vastaks tootja ettekirjutustele. |
| --- | --- |

b)

peavad elektroonilise juhtimisega mootorid töötama kindlaksmääratud kütusesüsteemi seadetega, et väljundvõimsus vastaks tootja ettekirjutustele.

Mootorile peavad olema paigaldatud käesoleva eeskirja 4. lisa tabelis 1 nimetatud seadmed.

5.2.2.   Mõõtmised tehakse piisaval mootori pöörlemissageduste arvul, et määrata õigesti võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad tootja soovitatud väikseima ja suurima pöörlemissageduse vahel. Pöörlemissageduste vahemik peab hõlmama pöörlemissagedusi, mille juures mootor saavutab nimivõimsuse, suurima võimsuse ja suurima pöördemomendi.

5.2.3.   Mootoritüübi või mootoritüüpkonna katsetamisel tuleb kasutada 7. lisas kirjeldatud etalonkütuseid või kütusekombinatsioone:

| a) | diislikütus; |
| --- | --- |

a)

diislikütus;

| b) | bensiin; |
| --- | --- |

b)

bensiin;

| c) | kahetaktiliste sädesüütega mootorite korral bensiini ja õli segu; |
| --- | --- |

c)

kahetaktiliste sädesüütega mootorite korral bensiini ja õli segu;

| d) | maagaas/biometaan; |
| --- | --- |

d)

maagaas/biometaan;

| e) | veeldatud naftagaas (LPG); |
| --- | --- |

e)

veeldatud naftagaas (LPG);

| f) | etanool. |
| --- | --- |

f)

etanool.

Mootoritüüp või -tüüpkond peab punktis 5.1.1 sätestatud nõuetele vastama ka muude kütuste, kütusesegude või kütuseemulsioonide kasutamisel, mille tootja on märkinud tüübikinnitustaotlusse ja mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja 1. lisas.

5.2.3.1.   Kasutatud kütus märgitakse katsearuandesse.

5.2.4.   Mõõtmised tehakse kooskõlas käesoleva eeskirja 4. lisa sätetega.

5.2.5.   Katsearuanne sisaldab katsetulemusi ja kõiki käesoleva eeskirja 2. lisa liites A.1 loetletud arvutusi, mida on vaja kasuliku võimsuse kindlakstegemiseks, ning käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud mootorinäitajaid.

5.3.   Tulemuste tõlgendamine

5.3.1.   Kasulik võimsus

Mootori (või algmootori) tootja deklareeritud kasulik võimsus on vastuvõetav, kui see ei erine tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril mõõdetud korrigeeritud väärtustest rohkem kui alljärgnevas tabelis osutatud väärtuste võrra.

| Mootori tüüp | Võrdlusvõimsus (%) | Kõvera teised mõõtepunktid (%) | Mootori pöörlemissageduse hälve (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Üldteave | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Mootori tüüp

Võrdlusvõimsus (%)

Kõvera teised mõõtepunktid (%)

Mootori pöörlemissageduse hälve (%)

Üldteave

± 2

± 4

± 1,5

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid

± 4

± 6

± 4

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid

± 4

± 10

± 4

5.3.2.   Võrdlusvõimsusele vastav pöörlemissagedus

Tootja deklareeritud võrdlusvõimsusele vastav pöörlemissagedus ei tohi tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril mõõdetud väärtusest erineda rohkem kui 100 p/min võrra. Sädesüütega bensiinimootorite puhul ei tohi tootja deklareeritud võrdlusvõimsusele vastav pöörlemissagedus tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril mõõdetud väärtusest erineda regulaatoriga varustatud mootorite puhul rohkem kui 150 p/min võrra ja regulaatorita mootorite puhul 350 p/min võrra või 4 % (olenevalt sellest, kumb on väiksem).

5.3.3.   Kütusekulu

Mootori (või algmootori) tootja esitatud kütuse erikulu kõver on vastuvõetav, kui see ei erine kõikide mõõtepunktide puhul tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril samades punktides mõõdetud väärtustest enam kui ± 8 %.

5.3.4.   Mootoritüüpkond

Kui algmootor vastab punktides 5.3.1 ja 5.3.2 esitatud tingimustele, peetakse kõikide tüüpkonda kuuluvate mootorite kohta esitatud asjaomaseid kõveraid automaatselt vastuvõetavaks.

5.4.   Mootoritüübid ja -tüüpkonnad peavad olema projekteeritud ja varustatud kontrollistrateegiatega nii, et nende omavolilist muutmist võimalikult suures ulatuses takistada.

6.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe liitega 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 6.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid peavad olema toodetud nii, et need vastavad tüübikinnituse saanud tüübile. |
| --- | --- |

6.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid peavad olema toodetud nii, et need vastavad tüübikinnituse saanud tüübile.

| 6.2. | Tootmise nõuetele vastavuse kontrolli miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

6.2.

Tootmise nõuetele vastavuse kontrolli miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud.

7.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

7.1.   Mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 6.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev mootor või mootoritüüpkond ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile.

7.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   MOOTORITÜÜBI VÕI -TÜÜPKONNA TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

8.1.   Igast 1. lisas osutatud näitajatega seotud muudatusest mootoritüübis või mootoritüüpkonnas tuleb teatada mootoritüübi või mootoritüüpkonna tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus kas:

| 8.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

8.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

8.2.   Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korras.

8.3.   Tüübikinnitusasutus, mis väljastab tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübi või mootoritüüpkonna tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ja/või nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides väljastatud tüübikinnituste, nende laienduste või tüübikinnituse andmata jätmise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2). - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(*1)  Sekretariaadi märkus: käesolevas eeskirjas tähistab „pöörlemissagedus“
  „mootori pöörlemissagedust“.

*1

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

1. LISA

TEATMIKU JA TEABEDOKUMENDI NÄIDIS

1.   TEATMIK

Käesoleva eeskirja punktis 3 osutatud teatmik peab sisaldama järgmist.

| 1.1. | Sisukord. |
| --- | --- |

1.1.

Sisukord.

| 1.2. | Tootja deklaratsioon ja tõendavad andmed, mis näitavad, et kasutatavad mootori kontrollistrateegiad on töötatud välja sellisel viisil, et takistada nende omavolilist muutmist nii palju kui võimalik, nagu on osutatud punktis 5.4.






  1.2.1. | Elektroonilise juhtimisega mootoritüüpide ja mootoritüüpkondade puhul, mis kasutavad mootori juhtsüsteemi osana elektroonilist juhtseadet (ECU), peab teave sisaldama nende meetmete kirjeldust, mis on võetud ECU omavolilise muutmise takistamiseks, sealhulgas ajakohastamise võimalust tootja heakskiidetud programmi või kalibreerimise abil. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Tootja deklaratsioon ja tõendavad andmed, mis näitavad, et kasutatavad mootori kontrollistrateegiad on töötatud välja sellisel viisil, et takistada nende omavolilist muutmist nii palju kui võimalik, nagu on osutatud punktis 5.4.

1.2.1.

Elektroonilise juhtimisega mootoritüüpide ja mootoritüüpkondade puhul, mis kasutavad mootori juhtsüsteemi osana elektroonilist juhtseadet (ECU), peab teave sisaldama nende meetmete kirjeldust, mis on võetud ECU omavolilise muutmise takistamiseks, sealhulgas ajakohastamise võimalust tootja heakskiidetud programmi või kalibreerimise abil.

| 1.2.2. | Mehaanilise juhtimisega mootoritüüpide ja mootoritüüpkondade puhul peab teave sisaldama nende meetmete kirjeldust, mis on võetud mootori juhtsüsteemi reguleeritavate näitajate omavolilise muutmise ja süsteemi ümberehitamise vältimiseks. See peab sisaldama muutmiskindlaid osi, nagu karburaatori piirdekorgid või karburaatori kruvide plommimine või kasutaja poolt mittereguleeritavad erikruvid. |
| --- | --- |

1.2.2.

Mehaanilise juhtimisega mootoritüüpide ja mootoritüüpkondade puhul peab teave sisaldama nende meetmete kirjeldust, mis on võetud mootori juhtsüsteemi reguleeritavate näitajate omavolilise muutmise ja süsteemi ümberehitamise vältimiseks. See peab sisaldama muutmiskindlaid osi, nagu karburaatori piirdekorgid või karburaatori kruvide plommimine või kasutaja poolt mittereguleeritavad erikruvid.

| 1.3. | Tootmise nõuetele vastavuse üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 6. |
| --- | --- |

1.3.

Tootmise nõuetele vastavuse üldiste kvaliteedijuhtimissüsteemide kirjeldus kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 6.

| 1.4. | Käesoleva lisa punktis 2 esitatud täidetud teabedokument.






  1.4.1. | Kui mootori tüübikinnituseks esitatud teabedokumendil märgitud andmed on muutunud, peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele muudetud leheküljed, kus on selgelt esitatud muudatus(t)e laad ja kuupäev; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Käesoleva lisa punktis 2 esitatud täidetud teabedokument.

1.4.1.

Kui mootori tüübikinnituseks esitatud teabedokumendil märgitud andmed on muutunud, peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele muudetud leheküljed, kus on selgelt esitatud muudatus(t)e laad ja kuupäev;

| 1.5. | Kõik asjakohased andmed, joonised, fotod ja muu teave, nagu teabedokumendis nõutud. |
| --- | --- |

1.5.

Kõik asjakohased andmed, joonised, fotod ja muu teave, nagu teabedokumendis nõutud.

2.   TEABEDOKUMENT

Teabedokumendil peab olema taotleja esitatud viitenumber.

2.1.   Kõik teabedokumendid peavad sisaldama järgmist:

| 2.1.1. | käesoleva lisa liite A.1 A osas sätestatud üldine teave; |
| --- | --- |

2.1.1.

käesoleva lisa liite A.1 A osas sätestatud üldine teave;

| 2.1.2. | käesoleva lisa liite A.1 B osas sätestatud teave, et teha kindlaks kõikide tüübikinnituseks esitatavate mootoritüüpkonna mootoritüüpide ühised ehitusparameetrid, või kui mootor ei kuulu mootoritüüpkonda, siis mootoritüübi ehitusparameetrid; |
| --- | --- |

2.1.2.

käesoleva lisa liite A.1 B osas sätestatud teave, et teha kindlaks kõikide tüübikinnituseks esitatavate mootoritüüpkonna mootoritüüpide ühised ehitusparameetrid, või kui mootor ei kuulu mootoritüüpkonda, siis mootoritüübi ehitusparameetrid;

| 2.1.3. | käesoleva lisa liite A.1 C osas esitatud teave. |
| --- | --- |

2.1.3.

käesoleva lisa liite A.1 C osas esitatud teave.

2.2.   Selgitavad märkused teabedokumendi loomise kohta

| 2.2.1. | Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib punktide 2.1.2 ja 2.1.3 teabe esitada muus vormingus. |
| --- | --- |

2.2.1.

Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib punktide 2.1.2 ja 2.1.3 teabe esitada muus vormingus.

| 2.2.2. | Reserveeritud |
| --- | --- |

2.2.2.

Reserveeritud

| 2.2.3. | Loetleda tuleb ainult käesoleva lisa need punktid, mis on asjakohased kõnealuse mootoritüüpkonna, mootoritüüpkonna mootoritüüpide või mootoritüübi kohta. Loetelu peab igal juhul järgima soovitatud numeratsioonisüsteemi. |
| --- | --- |

2.2.3.

Loetleda tuleb ainult käesoleva lisa need punktid, mis on asjakohased kõnealuse mootoritüüpkonna, mootoritüüpkonna mootoritüüpide või mootoritüübi kohta. Loetelu peab igal juhul järgima soovitatud numeratsioonisüsteemi.

| 2.2.4. | Kui sisestamiseks on antud mitu kaldkriipsuga eraldatud võimalust, tuleb kasutamata võimalused maha tõmmata või näidata ainult kasutatud võimalust (võimalusi). |
| --- | --- |

2.2.4.

Kui sisestamiseks on antud mitu kaldkriipsuga eraldatud võimalust, tuleb kasutamata võimalused maha tõmmata või näidata ainult kasutatud võimalust (võimalusi).

| 2.2.5. | Kui mootori teatava näitaja kirjeldust või sama väärtust kasutatakse mitmel mootoritüüpkonna liikmel või kõigil liikmetel, võib vastavad lahtrid ühendada. |
| --- | --- |

2.2.5.

Kui mootori teatava näitaja kirjeldust või sama väärtust kasutatakse mitmel mootoritüüpkonna liikmel või kõigil liikmetel, võib vastavad lahtrid ühendada.

| 2.2.6. | Joonise, skeemi või üksikasjaliku teabe nõudmise korral võib esitada viite vastavale lisale. |
| --- | --- |

2.2.6.

Joonise, skeemi või üksikasjaliku teabe nõudmise korral võib esitada viite vastavale lisale.

| 2.2.7. | Kui on küsitud osa „tüüpi“, tuleb esitada osa üheselt kindlaks määrav teave, mis võib olla näitajate loetelu, tootjate nimi ja osa või joonise number, joonis või mitu eespool nimetatud meetodit või muud meetodid, mis annavad sama tulemuse. |
| --- | --- |

2.2.7.

Kui on küsitud osa „tüüpi“, tuleb esitada osa üheselt kindlaks määrav teave, mis võib olla näitajate loetelu, tootjate nimi ja osa või joonise number, joonis või mitu eespool nimetatud meetodit või muud meetodid, mis annavad sama tulemuse.

2.3.   Mootoritüübi tähis ja mootoritüüpkonna tähis

Tootja peab andma igale mootoritüübile ja mootoritüüpkonnale kordumatu tähtnumbrilise koodi.

2.3.1.   Mootoritüübi puhul nimetatakse koodi mootoritüübi tähiseks ning see peab selgelt ja üheselt kindlaks määrama need mootorid, mis esindavad unikaalset kombinatsiooni nendest tehnilistest omadustest, mis on sätestatud käesoleva lisa liite A.1 C osas kõnealuse mootoritüübi suhtes.

2.3.2.   Mootoritüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide tervikkoodi nimetatakse tüüpkonna-tüübiks või „FTks“ ja see koosneb kahest osast: esimest osa nimetatakse mootoritüüpkonna tähiseks ja see määrab kindlaks mootoritüüpkonna; teine osa on iga mootoritüüpkonda kuuluva konkreetse mootoritüübi tähis.

Mootoritüüpkonna tähis peab selgelt ja üheselt kindlaks määrama need mootorid, mis esindavad unikaalset kombinatsiooni nendest tehnilistest omadustest, mis on sätestatud käesoleva lisa liite A.1 B ja C osas kindla mootoritüüpkonna suhtes.

FT peab selgelt ja üheselt kindlaks määrama need mootorid, mis esindavad unikaalset kombinatsiooni nendest tehnilistest omadustest, mis on sätestatud käesoleva lisa liite A.1 C osas mootoritüüpkonna mootoritüübi suhtes.

2.3.2.1.   Tootja võib kasutada sama mootoritüüpkonna tähist sama mootoritüüpkonna tähistamiseks kahes või enamas mootorikategoorias.

2.3.2.2.   Tootja ei tohi kasutada sama mootoritüüpkonna tähist samas mootorikategoorias rohkem kui ühe mootoritüüpkonna tähistamiseks.

2.3.2.3.   FT esitamine

FTs tuleb jätta mootoritüüpkonna tähise ja mootoritüübi tähise vahele tühik, nagu on näidatud järgmises näites:

„159AF[tühik]0054“

2.3.3.   Märkide arv

Märkide arv ei tohi ületada järgmist:

| a) | mootoritüüpkonna tähise puhul 15; |
| --- | --- |

a)

mootoritüüpkonna tähise puhul 15;

| b) | mootoritüübi tähise puhul 25; |
| --- | --- |

b)

mootoritüübi tähise puhul 25;

| c) | FT puhul 40. |
| --- | --- |

c)

FT puhul 40.

2.3.4.   Lubatud märgid

Mootoritüübi tähis ja mootoritüüpkonna tähis peavad koosnema ladina tähtedest ja/või araabia numbritest.

2.3.4.1.   Sulgude ja sidekriipsude kasutamine on lubatud, kui need ei asenda tähti või numbreid.

2.3.4.2.   Kohatäitemärkide kasutamine on lubatud; kohatäitemärgi tähis on „#“; kui märk on teavitamise ajal teadmata, märgitakse selle asemele kohatäitemärk;

2.3.4.2.1.   Selliste kohatäitemärkide kasutamise põhjuseid tuleb tehnilisele teenistusele ja tüübikinnitusasutusele selgitada.

---

LIIDE A.1

TEABEDOKUMENDI NÄIDIS

Selgitav märkus liite A.1 kohta. Kõik allpool esitatud näidised on võetud 05-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 96 1. lisa 3. liitest, koos vastava numeratsiooniga, et lihtsustada näidiste kasutamist nii tootjate kui ka tüübikinnitusasutuste poolt.

A OSA

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Mark (tootja kaubanimi (-nimed)): ...

1.2.   Kaubanduslik(ud) nimetus(ed) (kui see on asjakohane): ...

1.3.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.4.   Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: ...

1.5.   Kooste-/tootmistehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

1.6.   Mootoritüübi tähis/mootoritüüpkonna tähis/FT (1): ...

1.11.   Võrdlusvõimsus on: nimivõimsus/suurim kasulik võimsus (1)

B OSA

2.   MOOTORITÜÜPKONNA ÜHISED EHITUSPARAMEETRID (2)

2.1.   Töötsükkel (1): neljataktiline tsükkel/kahetaktiline tsükkel/rootor/muu (täpsustada): ...

2.2.   Süüte tüüp (1): survesüüde/sädesüüde

2.3.   Silindrite konfiguratsioon

2.3.1.   Silindrite paigutus plokis (1): üksikult/V-kujuliselt/reas/vastakuti/radiaalselt/muu (täpsustada): ...

2.3.2.   Silindri põhjade vaheline kaugus (mm): ...

2.4.   Põlemiskambri tüüp/ehitus

2.4.1.   Avatud kamber/jaotatud kamber/muu (täpsustada) (1)

2.4.2.   Klapid ning sisse- ja väljalaskeavad: ...

2.4.3.   Klappide arv silindri kohta: ...

2.5.   Mootori töömahu vahemik silindri kohta (cm3): ...

2.6.   Jahutusaine (1): õhk/vesi/õli

2.7.   Õhu sisselaskeviis (1): ülelaadimiseta/ülelaadimisega/ülelaadeõhu jahutiga

2.8.   Kütus

2.8.1.   Kütuse liik (1): diislikütus (liikurmasinatel kasutatav gaasiõli)/survesüütemootoritele ette nähtud etanool (ED95)/bensiin (E10)/etanool (E85)/maagaas/biometaan/veeldatud naftagaas (LPG)

2.8.1.1.   Kütuse alamliik (ainult maagaas/biometaan) (1): universaalne kütus – kõrge kütteväärtusega kütus (H-gaas) ja madala kütteväärtusega kütus (L-gaas)/piiratud kütus – kõrge kütteväärtusega kütus (H-gaas)/piiratud kütus – madala kütteväärtusega kütus (L-gaas)/kütusespetsiifiline LNG;

2.8.2.   Kütusekasutuse korraldus (1): ainult vedelkütus/ainult gaaskütus/segakahekütuseline, liik 1A/segakahekütuseline, liik 1B/segakahekütuseline, liik 2A/segakahekütuseline, liik 2B/segakahekütuseline, liik 3B

2.8.3.   Loetelu täiendavatest kütustest, kütusesegudest või emulsioonidest, mille kasutamine mootoris on tootja deklaratsiooni kohaselt kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 5.2.3 (esitada viide tunnustatud standardile või spetsifikatsioonile): ...

2.8.4.   Kütusele lisatakse määrdeaine (1): jah/ei

2.8.4.1.   Tehnilised andmed: ...

2.8.4.2.   Kütuse ja õli suhe: ...

2.8.5.   Toitesüsteemi tüüp (1): pump, (kõrgsurve) toru ja pihusti/reaspump või jaoturpump/pumppihusti/ühisanum/karburaator/kaudsissepritse/otsesissepritse/segamiskamber/muu (täpsustada): ...

2.9.   Mootori juhtimissüsteemid (1): mehaaniline/elektrooniline juhtimine (3)

2.10.   Mitmesugused seadmed (1): jah/ei (kui jah, siis esitada seadmete asukohaskeem ja järjekord)

2.10.1.   Heitgaasitagastus (EGR) (1): jah/ei (kui jah, siis täita punkt 3.10.1 ning esitada seadmete asukohaskeem ja järjekord)

2.10.2.   Vee pihustamine (1): jah/ei (kui jah, siis täita punkt 3.10.2 ning esitada seadmete asukohaskeem ja järjekord)

2.10.3.   Õhu sissepuhe (1): jah/ei (kui jah, siis täita punkt 3.10.3 ning esitada seadmete asukohaskeem ja järjekord)

2.10.4.   Muu (1): jah/ei (kui jah, siis täita punkt 3.10.4 ning esitada seadmete asukohaskeem ja järjekord) ...

2.11.   Heitgaasi järeltöötlussüsteem (1): jah/ei (kui jah, siis esitada seadmete asukohaskeem ja järjekord)

2.11.1.   Oksüdatsioonikatalüsaator (1): jah/ei

(kui jah, siis täita punkt 3.11.2)

2.11.2.   NOX valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOX-süsteem: (1) jah/ei

(kui jah, siis täita punkt 3.11.3)

2.11.3.   Muud deNOX-süsteemid: (1) jah/ei

(kui jah, siis täita punkt 3.11.3)

2.11.4.   Kolmeastmeline katalüsaator koos oksüdatsiooni ja NOX redutseerimisega (1): jah/ei

(kui jah, siis täita punkt 3.11.3)

2.11.5.   Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem passiivse regenereerimisega (1): jah/ei

(kui jah, siis täita punkt 3.11.4)

2.11.5.1.   Suletud/mittesuletud filter (1)

2.11.6.   Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem aktiivse regenereerimisega (1): jah/ei

(kui jah, siis täita punkt 3.11.4)

2.11.6.1.   Suletud/mittesuletud filter (1)

2.11.7.   Muud tahkete osakeste järeltöötlussüsteemid (1): jah/ei

(kui jah, siis täita punkt 3.11.4)

2.11.8.   Muud järeltöötlusseadmed (täpsustada): ...

(kui jah, siis täita punkt 3.11.5)

C OSA

| Kirje number | Kirje kirjeldus | Alg-mootor/mooto-ritüüp | Mootoritüüpkonda kuuluvad mootoritüübid (kui see on asjakohane) | Selgitavad märkused (ei sisaldu dokumendis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| tüüp 2 | tüüp 3 | tüüp ... | tüüp n |
| 3.1. | Mootori tunnusnumber | | | | | | |
| 3.1.1. | Mootori tüüp | | | | | | |
| 3.1.2. | Mootoritüübi tähis on esitatud mootori märgistuses: jah/ei | | | | | | |
| 3.1.3. | Kohustusliku märgistuse asukoht: | | | | | | |
| 3.1.4. | Kohustusliku märgistuse kinnitamise meetod: | | | | | | |
| 3.1.5. | Mootori tunnusnumbri asukoha joonised (täielik näide koos mõõtmetega): | | | | | | |
| 3.2. | Tööparameetrid | | | | | | |
| 3.2.1. | Deklareeritud nimipöörlemissagedus(ed) (p/min): | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Diiselmootoritel kütuse etteanne töötsükli kohta (mm3), muudel mootoritel kütusevool (g/h) nimivõimsusel: | | | | | | |
| 3.2.1.2. | Deklareeritud nimivõimsus (kW): | | | | | | |
| 3.2.2. | Suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus (p/min): | | | | | | Kui see on nimipöörlemis-sagedusest erinev |
| 3.2.2.1. | Diiselmootoritel kütuse etteanne töötsükli kohta (mm3), muudel mootoritel kütusevool (g/h) suurimal kasulikul võimsusel: | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Suurim kasulik võimsus (kW): | | | | | | Kui see on nimipöörlemis-sagedusest erinev |
| 3.2.3. | Deklareeritud suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus (p/min): | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.2.3.1. | Diiselmootoritel kütuse etteanne töötsükli kohta (mm3), muudel mootoritel kütusevool (g/h) suurimale pöördemomendile vastaval pöörlemissagedusel: | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Deklareeritud suurim pöördemoment (Nm): | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.2.4. | Deklareeritud 100 % pöörlemissagedus katsel: | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.2.5. | Deklareeritud vahepealne pöörlemissagedus katsel: | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.2.6. | Pöörlemissagedus tühikäigul (p/min) | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.2.7. | Suurim pöörlemissagedus koormuseta (p/min): | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.2.8. | Deklareeritud vähim pöördemoment (Nm) | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.3. | Sissetöötamine | | | | | | Valikuline tootja valikul |
| 3.3.1. | Sissetöötamise aeg: | | | | | | |
| 3.3.2. | Sissetöötamise tsükkel: | | | | | | |
| 3.4. | Mootori katsetamine | | | | | | |
| 3.4.1. | Vajalik eraldi kinnitusrakis: jah/ei | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.4.1.1 | Süsteemi kirjeldus, sh fotod ja/või joonised, mootori paigaldamiseks katsestendile, sh dünamomeetriga ühendamise jõuülekandevõll: | | | | | | |
| 3.4.2. | Tootja lubatud heitgaaside segamiskamber: jah/ei | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.4.2.1. | Heitgaaside segamiskambri kirjeldus, foto ja/või joonis: | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.5. | Määrimissüsteem | | | | | | |
| 3.5.1. | Määrdeaine temperatuur: | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.5.1.1. | Madalaim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.5.1.2. | Kõrgeim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.6. | Põlemiskamber | | | | | | |
| 3.6.1. | Läbimõõt (mm): | | | | | | |
| 3.6.2. | Käik (mm): | | | | | | |
| 3.6.3. | Silindrite arv: | | | | | | |
| 3.6.4. | Mootori töömaht (cm3): | | | | | | |
| 3.6.5. | Mootori töömaht silindri kohta protsentides algmootori töömahust: | | | | | | Kui tegemist on mootoritüüpkonnaga |
| 3.6.6. | Surveaste: | | | | | | Märkida lubatud hälve |
| 3.6.7. | Põlemissüsteemi kirjeldus: | | | | | | |
| 3.6.8. | Põlemiskambri ja kolvipea joonised: | | | | | | |
| 3.6.9. | Sisse- ja väljalaskeakende vähim ristlõikepindala (mm2): | | | | | | |
| 3.6.10. | Gaasijaotusfaasid | | | | | | |
| 3.6.10.1. | Suurim klapi tõus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud seisu suhtes või samaväärsed andmed: | | | | | | |
| 3.6.10.2. | Lävilõtk ja/või seadevahemik: | | | | | | |
| 3.6.10.3. | Muutuvate gaasijaotusfaasidega süsteem: jah/ei | | | | | | Kui see on asjakohane ja kus on sisselase ja/või väljalase |
| 3.6.10.3.1. | Tüüp: pidev või kinni/lahti | | | | | | |
| 3.6.10.3.2. | Nuki faasinihkenurk: | | | | | | |
| 3.6.11. | Sisse- ja väljalaskeavade konfiguratsioon | | | | | | Ainult 2-taktiline, kui see on asjakohane |
| 3.6.11.1. | Paigutus, suurus ja arv: | | | | | | |
| 3.7. | Jahutussüsteem | | | | | | Täitke vastav jagu |
| 3.7.1. | Vedelikjahutus | | | | | | |
| 3.7.1.1. | Jahutusvedeliku liik: | | | | | | |
| 3.7.1.2. | Ringluspumbad: jah/ei | | | | | | |
| 3.7.1.2.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.7.1.2.2. | Ülekandearv(ud): | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.7.1.3. | Jahutusvedeliku madalaim temperatuur väljundpunktis (°C): | | | | | | |
| 3.7.1.4. | Jahutusvedeliku kõrgeim temperatuur väljundpunktis (°C): | | | | | | |
| 3.7.2. | Õhkjahutus | | | | | | |
| 3.7.2.1. | Ventilaator: jah/ei | | | | | | |
| 3.7.2.1.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.7.2.1.2. | Ülekandearv(ud): | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.7.2.2. | Kõrgeim temperatuur võrdluspunktis: | | | | | | |
| 3.7.2.2.1. | Võrdluspunkti asukoht | | | | | | |
| 3.8. | Aspireerimine | | | | | | |
| 3.8.1. | Suurim lubatud sisselaskesüsteemi hõrendus mootori 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa) | | | | | | |
| 3.8.1.1. | Puhta õhupuhastiga: | | | | | | |
| 3.8.1.2. | Määrdunud õhupuhastiga: | | | | | | |
| 3.8.1.3. | Mõõtmise koht: | | | | | | |
| 3.8.2. | Ülelaadur(id): jah/ei | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Süsteemi kirjeldus ja asukohaskeem (nt kõrgeim ülelaaderõhk, piirdeklapp, muutuva geomeetriaga turbiin (VGT), topeltturbo jne): | | | | | | |
| 3.8.3. | Ülelaadeõhu jahuti: jah/ei | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi/muu (täpsustada) | | | | | | |
| 3.8.3.2. | Ülelaadeõhu kõrgeim temperatuur jahuti väljundpunktis 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (°C): | | | | | | |
| 3.8.3.3. | Suurim lubatud rõhulangus ülelaadeõhu jahutis mootori 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa): | | | | | | |
| 3.8.4. | Sisselaske ahendusklapp: jah/ei | | | | | | |
| 3.8.5. | Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei | | | | | | |
| 3.8.5.1. | Kui jah, siis kirjeldus ja joonised. | | | | | | |
| 3.8.5.2. | Kui ei, siis vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.7: jah/ei | | | | | | |
| 3.8.6. | Sisselaskekollektor | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.8.6.1. | Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste, fotode ja/või osade numbritega): | | | | | | |
| 3.8.7. | Õhufilter | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.8.7.1. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.8.8. | Õhu sisselaske summuti | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.8.8.1. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.9. | Väljalaskesüsteem | | | | | | |
| 3.9.1. | Väljalaskesüsteemi kirjeldus (koos jooniste, fotode ja/või osade numbritega, vastavalt vajadusele): | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.9.2. | Heitgaasi kõrgeim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.9.3. | Heitgaasi kõrgeim lubatud vasturõhk mootori 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa): | | | | | | |
| 3.9.3.1. | Mõõtmise koht: | | | | | | |
| 3.9.4. | Väljalaske vasturõhk tootja nimetatud koormuse juures muutuva takistusega järeltöötluse puhul katse alguses (kPa): | | | | | | |
| 3.9.4.1. | Paiknemine ja pöörlemissageduse/koormuse tingimused: | | | | | | |
| 3.9.5. | Väljalaske ahendusklapp: jah/ei | | | | | | |
| 3.10. | Mitmesugused seadmed: jah/ei | | | | | | |
| 3.10.1. | Heitgaasitagastus (EGR) | | | | | | |
| 3.10.1.1. | Näitajad: jahutatud/jahutamata, kõrge rõhk/madal rõhk/muu (täpsustada): | | | | | | |
| 3.10.2. | Vee pihustamine | | | | | | |
| 3.10.2.1. | Tööpõhimõte: | | | | | | |
| 3.10.3. | Õhu sissepuhe | | | | | | |
| 3.10.3.1. | Tööpõhimõte: | | | | | | |
| 3.10.4. | Muu | | | | | | |
| 3.10.4.1. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.11. | Heitgaasi järeltöötlussüsteem | | | | | | |
| 3.11.1. | Paiknemine | | | | | | |
| 3.11.1.1. | Asukoht ning suurim/vähim kaugus mootorist esimese järeltöötlusseadmeni: | | | | | | |
| 3.11.1.2. | Suurim temperatuuri langus väljalaskeava otsast või turbiini väljalaskeavast esimese järeltöötlusseadmeni (°C), kui on esitatud: | | | | | | |
| 3.11.1.2.1. | Katsetingimused mõõtmiseks: | | | | | | |
| 3.11.1.3. | Madalaim temperatuur esimese järeltöötlusseadme sisendava juures (°C), kui on esitatud: | | | | | | |
| 3.11.1.3.1. | Katsetingimused mõõtmiseks: | | | | | | |
| 3.11.2. | Oksüdatsioonikatalüsaator | | | | | | |
| 3.11.2.1. | Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv: | | | | | | |
| 3.11.2.2. | Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: | | | | | | Või joonis |
| 3.11.2.3. | Väärismetallide koguhulk (g): | | | | | | |
| 3.11.2.4. | Iga ühendi suhteline kontsentratsioon (%): | | | | | | |
| 3.11.2.5. | Substraat (struktuur ja materjal): | | | | | | |
| 3.11.2.6. | Elemendi tihedus: | | | | | | |
| 3.11.2.7. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: | | | | | | |
| 3.11.3. | Heitgaasi NOX katalüütiline järeltöötlussüsteem või kolmeastmeline katalüsaator | | | | | | |
| 3.11.3.1. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.11.3.2. | Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv: | | | | | | |
| 3.11.3.3. | Katalüütilise reaktsiooni tüüp: | | | | | | |
| 3.11.3.4. | Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: | | | | | | Või joonis |
| 3.11.3.5. | Väärismetallide koguhulk (g): | | | | | | |
| 3.11.3.6. | Iga ühendi suhteline kontsentratsioon (%): | | | | | | |
| 3.11.3.7. | Substraat (struktuur ja materjal): | | | | | | |
| 3.11.3.8. | Elemendi tihedus: | | | | | | |
| 3.11.3.9. | Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: | | | | | | |
| 3.11.3.10. | Regenereerimise meetod: | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.11.3.10.1. | Harva toimuv regenereerimine: jah/ei: | | | | | | Kui jah, siis täita punkt 3.11.6. |
| 3.11.3.11. | Tavaline töötemperatuuride vahemik (°C): | | | | | | |
| 3.11.3.12. | Tarbitavad reaktiivid: jah/ei | | | | | | |
| 3.11.3.12.1. | Katalüütiliseks reaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: | | | | | | |
| 3.11.3.12.2. | Toimeaine madalaim sisaldus reaktiivis, mis ei aktiveeri hoiatussüsteemi (CDmin) (mahuprotsent): | | | | | | |
| 3.11.3.12.3. | Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: | | | | | | |
| 3.11.3.12.4. | Rahvusvaheline standard: | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.11.3.13. | NOX andur(id): jah/ei | | | | | | |
| 3.11.3.13.1. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.11.3.13.2. | Paiknemine | | | | | | |
| 3.11.3.14. | Hapnikuandur(id): jah/ei | | | | | | |
| 3.11.3.14.1. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.11.3.14.2. | Paiknemine: | | | | | | |
| 3.11.4. | Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem | | | | | | |
| 3.11.4.1. | Filtreerimise tüüp: suletud/mittesuletud filter/muu filter (täpsustada) | | | | | | |
| 3.11.4.2. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.11.4.3. | Tahkete osakeste järeltöötlussüsteemi mõõtmed ja maht: | | | | | | Või joonis |
| 3.11.4.4. | Paiknemine (asukoht ja suurim/vähim kaugus mootorist): | | | | | | |
| 3.11.4.5. | Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: | | | | | | |
| 3.11.4.5.1. | Harva toimuv regenereerimine: jah/ei | | | | | | Kui jah, siis täita punkt 3.11.6. |
| 3.11.4.5.2. | Heitgaasi madalaim temperatuur regenereerimise algatamiseks (°C): | | | | | | |
| 3.11.4.6. | Katalüütiline kate: jah/ei | | | | | | |
| 3.11.4.6.1. | Katalüütilise reaktsiooni tüüp: | | | | | | |
| 3.11.4.7. | Kütusele lisatud katalüsaator (FBC): jah/ei | | | | | | |
| 3.11.4.8. | Tavaline töötemperatuuride vahemik (°C): | | | | | | |
| 3.11.4.9. | Tavaline töörõhkude vahemik (kPa): | | | | | | |
| 3.11.4.10. | Tahma/tuha ladustamismaht (g): | | | | | | |
| 3.11.4.11. | Hapnikuandur(id): jah/ei | | | | | | |
| 3.11.4.11.1. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.11.4.11.2. | Paiknemine: | | | | | | |
| 3.11.5. | Muud järeltöötlusseadmed | | | | | | |
| 3.11.5.1. | Kirjeldus ja töö: | | | | | | |
| 3.11.6. | Harva toimuv regenereerimine | | | | | | |
| 3.11.6.1. | Regenereerimisega tsüklite arv | | | | | | |
| 3.11.6.2. | Regenereerimiseta tsüklite arv | | | | | | |
| 3.11.7. | Muud seadmed või tunnused | | | | | | |
| 3.11.7.1. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.12. | Kütuse etteanne vedelkütusega töötavatel survesüütemootoritel (CI), või kui see on asjakohane, segakahekütuselistel mootoritel | | | | | | |
| 3.12.1. | Kütusepump | | | | | | |
| 3.12.1.1. | Rõhk (kPa) või tunnuskõver: | | | | | | |
| 3.12.2. | Sissepritsesüsteem | | | | | | |
| 3.12.2.1. | Pump | | | | | | |
| 3.12.2.1.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.12.2.1.2. | Pumba nimipöörlemissagedus (p/min): | | | | | | |
| 3.12.2.1.3. | mm3 takti või tsükli kohta pumba täis-sissepritsel ja nimipöörlemissagedusel: | | | | | | Märkida lubatud hälve |
| 3.12.2.1.4. | Pumba pöörlemissagedus (p/min) suurimal pöördemomendil: | | | | | | |
| 3.12.2.1.5. | mm3 takti või tsükli kohta pumba täis-sissepritsel ja suurimale pöördemomendile vastaval pöörlemissagedusel: | | | | | | Märkida lubatud hälve |
| 3.12.2.1.6. | Tunnuskõver: | | | | | | Kirjete 3.12.2.1.1 kuni 3.12.2.1.5 asemel |
| 3.12.2.1.7. | Kasutatud meetod: mootoristendil/pumbastendil | | | | | | |
| 3.12.2.2. | Sissepritse ajastus | | | | | | |
| 3.12.2.2.1. | Sissepritse ajastuskõver: | | | | | | Märkida lubatud hälve, kui see on asjakohane |
| 3.12.2.2.2. | Staatiline ajastus: | | | | | | Märkida lubatud hälve |
| 3.12.2.3. | Sissepritsetorustik | | | | | | |
| 3.12.2.3.1. | Pikkus (mm): | | | | | | |
| 3.12.2.3.2. | Siseläbimõõt (mm): | | | | | | |
| 3.12.2.4. | Ühisanumpritse: jah/ei | | | | | | |
| 3.12.2.4.1. | Tüüp: | | | | | | |
| 3.12.3. | Pihusti(d) | | | | | | |
| 3.12.3.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.12.3.2. | Avanemisrõhk (kPa): | | | | | | Märkida lubatud hälve |
| 3.12.4. | Elektrooniline juhtseade: jah/ei | | | | | | |
| 3.12.4.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.12.4.2. | Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid): | | | | | | |
| 3.12.4.3. | Andmevoole juurdepääsu sidestandardid: ISO 27145 koos ISO 15765-4ga (CAN-põhine)/ISO 27145 koos ISO 13400ga (TCP/IP-põhine)/SAE J1939-73 | | | | | | |
| 3.12.5. | Pöörlemissageduse regulaator | | | | | | |
| 3.12.5.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.12.5.2. | Pöörlemissagedus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus: | | | | | | Märkida vahemik, kui see on asjakohane |
| 3.12.5.3. | Suurim pöörlemissagedus koormuseta: | | | | | | Märkida vahemik, kui see on asjakohane |
| 3.12.5.4. | Pöörlemissagedus tühikäigul: | | | | | | Märkida vahemik, kui see on asjakohane |
| 3.12.6. | Külmkäivitussüsteem: jah/ei | | | | | | |
| 3.12.6.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.12.6.2. | Kirjeldus: | | | | | | |
| 3.12.7. | Kütuse temperatuur kütuse sissepritsepumba sisselaskeava juures | | | | | | |
| 3.12.7.1. | Madalaim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.12.7.2. | Kõrgeim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.13. | Kütuse etteanne vedelkütusega töötavatel sädesüütega mootoritel | | | | | | |
| 3.13.1. | Karburaator | | | | | | |
| 3.13.1.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.13.2. | Kaudne sissepritse: | | | | | | |
| 3.13.2.1. | ühepunktiline/mitmepunktiline | | | | | | |
| 3.13.2.2. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.13.3. | Otsesissepritse: | | | | | | |
| 3.13.3.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.13.4. | Kütuse temperatuur tootja määratud asukohas | | | | | | |
| 3.13.4.1. | Paiknemine: | | | | | | |
| 3.13.4.2. | Madalaim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.13.4.3. | Kõrgeim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.14. | Kütuse etteanne gaaskütusega töötavatel mootoritel, või kui see on asjakohane, segakahekütuselistel mootoritel (kui süsteemid on muul viisil üles ehitatud, esitada vastav teave) | | | | | | |
| 3.14.1. | Kütus: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/kütusespetsiifiline LNG | | | | | | |
| 3.14.2. | Rõhuregulaator(id)/aurusti(d) | | | | | | |
| 3.14.2.1. | Tüüp (tüübid) | | | | | | |
| 3.14.2.2. | Rõhualandusastmete arv: | | | | | | |
| 3.14.2.3. | Rõhk lõppastmes, madalaim/kõrgeim (kPa) | | | | | | |
| 3.14.2.4. | Peamiste reguleerimispunktide arv: | | | | | | |
| 3.14.2.5. | Tühikäigu reguleerimispunktide arv: | | | | | | |
| 3.14.3. | Kütusesüsteem: segamisseade/gaasi sissepuhe/vedeliku sissepritse/otsesissepritse | | | | | | |
| 3.14.3.1. | Seguvahekorra reguleerimine | | | | | | |
| 3.14.3.1.1. | Süsteemi kirjeldus ja/või skeem ning joonised: | | | | | | |
| 3.14.4. | Segamisseade | | | | | | |
| 3.14.4.1. | Arv: | | | | | | |
| 3.14.4.2. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.14.4.3. | Paiknemine: | | | | | | |
| 3.14.4.4. | Seadevõimalused: | | | | | | |
| 3.14.5. | Sissepritse sisselaskekollektorisse | | | | | | |
| 3.14.5.1. | Sissepritse: ühepunktiline/mitmepunktiline | | | | | | |
| 3.14.5.2. | Sissepritse: pidev/üheaegse ajastusega/järjestikajastusega | | | | | | |
| 3.14.5.3. | Sissepritseseadmed | | | | | | |
| 3.14.5.3.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.14.5.3.2. | Seadevõimalused: | | | | | | |
| 3.14.5.4. | Toitepump | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.14.5.4.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.14.5.5. | Pihusti(d) | | | | | | |
| 3.14.5.5.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.14.6. | Otsesissepritse | | | | | | |
| 3.14.6.1. | Sissepritsepump/rõhuregulaator | | | | | | |
| 3.14.6.1.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.14.6.1.2. | Sissepritse ajastus (täpsustada): | | | | | | |
| 3.14.6.2. | Pihusti(d) | | | | | | |
| 3.14.6.2.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.14.6.2.2. | Avanemisrõhk või tunnuskõver: | | | | | | |
| 3.14.7. | Elektrooniline juhtseade (ECU) | | | | | | |
| 3.14.7.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.14.7.2. | Seadevõimalused: | | | | | | |
| 3.14.7.3. | Tarkvara kalibreerimisnumber (numbrid): | | | | | | |
| 3.14.8. | Mootorite tüübikinnitused eri kütusekoostiste jaoks | | | | | | |
| 3.14.8.1. | Isekohastuvus: jah/ei | | | | | | |
| 3.14.8.2. | Kalibreerimine teatava gaasikoostise jaoks: NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/kütusespetsiifiline LNG | | | | | | |
| 3.14.8.3. | Kohandamine teatava gaasikoostise jaoks: NG-HT/NG-LT/NG-HLT | | | | | | |
| 3.14.9. | Kütuse temperatuur rõhuregulaatori viimases astmes | | | | | | |
| 3.14.9.1. | Madalaim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.14.9.2. | Kõrgeim temperatuur (°C): | | | | | | |
| 3.15. | Süütesüsteem | | | | | | |
| 3.15.1. | Süütepool(id) | | | | | | |
| 3.15.1.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.15.1.2. | Arv: | | | | | | |
| 3.15.2. | Süüteküünal (süüteküünlad) | | | | | | |
| 3.15.2.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.15.2.2. | Sädevahemiku seaded: | | | | | | |
| 3.15.3. | Magneeto | | | | | | |
| 3.15.3.1. | Tüüp (tüübid): | | | | | | |
| 3.15.4. | Süüte ajastuse juhtimine: jah/ei | | | | | | |
| 3.15.4.1. | Staatiline eelsüüde ülemise surnud seisu suhtes (väntvõlli pöördenurk kraadides): | | | | | | |
| 3.15.4.2. | Eelsüüte kõver või skeem: | | | | | | Kui see on asjakohane |
| 3.15.4.3. | Elektrooniline juhtimine: jah/ei | | | | | | |

Kirje number

Kirje kirjeldus

Alg-mootor/mooto-ritüüp

Mootoritüüpkonda kuuluvad mootoritüübid (kui see on asjakohane)

Selgitavad märkused (ei sisaldu dokumendis)

tüüp 2

tüüp 3

tüüp ...

tüüp n

3.1.

Mootori tunnusnumber

3.1.1.

Mootori tüüp

3.1.2.

Mootoritüübi tähis on esitatud mootori märgistuses: jah/ei

3.1.3.

Kohustusliku märgistuse asukoht:

3.1.4.

Kohustusliku märgistuse kinnitamise meetod:

3.1.5.

Mootori tunnusnumbri asukoha joonised (täielik näide koos mõõtmetega):

3.2.

Tööparameetrid

3.2.1.

Deklareeritud nimipöörlemissagedus(ed) (p/min):

3.2.1.1.

Diiselmootoritel kütuse etteanne töötsükli kohta (mm3), muudel mootoritel kütusevool (g/h) nimivõimsusel:

3.2.1.2.

Deklareeritud nimivõimsus (kW):

3.2.2.

Suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus (p/min):

Kui see on nimipöörlemis-sagedusest erinev

3.2.2.1.

Diiselmootoritel kütuse etteanne töötsükli kohta (mm3), muudel mootoritel kütusevool (g/h) suurimal kasulikul võimsusel:

3.2.2.2.

Suurim kasulik võimsus (kW):

Kui see on nimipöörlemis-sagedusest erinev

3.2.3.

Deklareeritud suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus (p/min):

Kui see on asjakohane

3.2.3.1.

Diiselmootoritel kütuse etteanne töötsükli kohta (mm3), muudel mootoritel kütusevool (g/h) suurimale pöördemomendile vastaval pöörlemissagedusel:

3.2.3.2.

Deklareeritud suurim pöördemoment (Nm):

Kui see on asjakohane

3.2.4.

Deklareeritud 100 % pöörlemissagedus katsel:

Kui see on asjakohane

3.2.5.

Deklareeritud vahepealne pöörlemissagedus katsel:

Kui see on asjakohane

3.2.6.

Pöörlemissagedus tühikäigul (p/min)

Kui see on asjakohane

3.2.7.

Suurim pöörlemissagedus koormuseta (p/min):

Kui see on asjakohane

3.2.8.

Deklareeritud vähim pöördemoment (Nm)

Kui see on asjakohane

3.3.

Sissetöötamine

Valikuline tootja valikul

3.3.1.

Sissetöötamise aeg:

3.3.2.

Sissetöötamise tsükkel:

3.4.

Mootori katsetamine

3.4.1.

Vajalik eraldi kinnitusrakis: jah/ei

Kui see on asjakohane

3.4.1.1

Süsteemi kirjeldus, sh fotod ja/või joonised, mootori paigaldamiseks katsestendile, sh dünamomeetriga ühendamise jõuülekandevõll:

3.4.2.

Tootja lubatud heitgaaside segamiskamber: jah/ei

Kui see on asjakohane

3.4.2.1.

Heitgaaside segamiskambri kirjeldus, foto ja/või joonis:

Kui see on asjakohane

3.5.

Määrimissüsteem

3.5.1.

Määrdeaine temperatuur:

Kui see on asjakohane

3.5.1.1.

Madalaim temperatuur (°C):

3.5.1.2.

Kõrgeim temperatuur (°C):

3.6.

Põlemiskamber

3.6.1.

Läbimõõt (mm):

3.6.2.

Käik (mm):

3.6.3.

Silindrite arv:

3.6.4.

Mootori töömaht (cm3):

3.6.5.

Mootori töömaht silindri kohta protsentides algmootori töömahust:

Kui tegemist on mootoritüüpkonnaga

3.6.6.

Surveaste:

Märkida lubatud hälve

3.6.7.

Põlemissüsteemi kirjeldus:

3.6.8.

Põlemiskambri ja kolvipea joonised:

3.6.9.

Sisse- ja väljalaskeakende vähim ristlõikepindala (mm2):

3.6.10.

Gaasijaotusfaasid

3.6.10.1.

Suurim klapi tõus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud seisu suhtes või samaväärsed andmed:

3.6.10.2.

Lävilõtk ja/või seadevahemik:

3.6.10.3.

Muutuvate gaasijaotusfaasidega süsteem: jah/ei

Kui see on asjakohane ja kus on sisselase ja/või väljalase

3.6.10.3.1.

Tüüp: pidev või kinni/lahti

3.6.10.3.2.

Nuki faasinihkenurk:

3.6.11.

Sisse- ja väljalaskeavade konfiguratsioon

Ainult 2-taktiline, kui see on asjakohane

3.6.11.1.

Paigutus, suurus ja arv:

3.7.

Jahutussüsteem

Täitke vastav jagu

3.7.1.

Vedelikjahutus

3.7.1.1.

Jahutusvedeliku liik:

3.7.1.2.

Ringluspumbad: jah/ei

3.7.1.2.1.

Tüüp (tüübid):

3.7.1.2.2.

Ülekandearv(ud):

Kui see on asjakohane

3.7.1.3.

Jahutusvedeliku madalaim temperatuur väljundpunktis (°C):

3.7.1.4.

Jahutusvedeliku kõrgeim temperatuur väljundpunktis (°C):

3.7.2.

Õhkjahutus

3.7.2.1.

Ventilaator: jah/ei

3.7.2.1.1.

Tüüp (tüübid):

3.7.2.1.2.

Ülekandearv(ud):

Kui see on asjakohane

3.7.2.2.

Kõrgeim temperatuur võrdluspunktis:

3.7.2.2.1.

Võrdluspunkti asukoht

3.8.

Aspireerimine

3.8.1.

Suurim lubatud sisselaskesüsteemi hõrendus mootori 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa)

3.8.1.1.

Puhta õhupuhastiga:

3.8.1.2.

Määrdunud õhupuhastiga:

3.8.1.3.

Mõõtmise koht:

3.8.2.

Ülelaadur(id): jah/ei

3.8.2.1.

Tüüp (tüübid):

3.8.2.2.

Süsteemi kirjeldus ja asukohaskeem (nt kõrgeim ülelaaderõhk, piirdeklapp, muutuva geomeetriaga turbiin (VGT), topeltturbo jne):

3.8.3.

Ülelaadeõhu jahuti: jah/ei

3.8.3.1.

Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi/muu (täpsustada)

3.8.3.2.

Ülelaadeõhu kõrgeim temperatuur jahuti väljundpunktis 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (°C):

3.8.3.3.

Suurim lubatud rõhulangus ülelaadeõhu jahutis mootori 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa):

3.8.4.

Sisselaske ahendusklapp: jah/ei

3.8.5.

Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei

3.8.5.1.

Kui jah, siis kirjeldus ja joonised.

3.8.5.2.

Kui ei, siis vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.7: jah/ei

3.8.6.

Sisselaskekollektor

Kui see on asjakohane

3.8.6.1.

Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste, fotode ja/või osade numbritega):

3.8.7.

Õhufilter

Kui see on asjakohane

3.8.7.1.

Tüüp:

3.8.8.

Õhu sisselaske summuti

Kui see on asjakohane

3.8.8.1.

Tüüp:

3.9.

Väljalaskesüsteem

3.9.1.

Väljalaskesüsteemi kirjeldus (koos jooniste, fotode ja/või osade numbritega, vastavalt vajadusele):

Kui see on asjakohane

3.9.2.

Heitgaasi kõrgeim temperatuur (°C):

3.9.3.

Heitgaasi kõrgeim lubatud vasturõhk mootori 100 % pöörlemissagedusel ja 100 % koormusel (kPa):

3.9.3.1.

Mõõtmise koht:

3.9.4.

Väljalaske vasturõhk tootja nimetatud koormuse juures muutuva takistusega järeltöötluse puhul katse alguses (kPa):

3.9.4.1.

Paiknemine ja pöörlemissageduse/koormuse tingimused:

3.9.5.

Väljalaske ahendusklapp: jah/ei

3.10.

Mitmesugused seadmed: jah/ei

3.10.1.

Heitgaasitagastus (EGR)

3.10.1.1.

Näitajad: jahutatud/jahutamata, kõrge rõhk/madal rõhk/muu (täpsustada):

3.10.2.

Vee pihustamine

3.10.2.1.

Tööpõhimõte:

3.10.3.

Õhu sissepuhe

3.10.3.1.

Tööpõhimõte:

3.10.4.

Muu

3.10.4.1.

Tüüp (tüübid)

3.11.

Heitgaasi järeltöötlussüsteem

3.11.1.

Paiknemine

3.11.1.1.

Asukoht ning suurim/vähim kaugus mootorist esimese järeltöötlusseadmeni:

3.11.1.2.

Suurim temperatuuri langus väljalaskeava otsast või turbiini väljalaskeavast esimese järeltöötlusseadmeni (°C), kui on esitatud:

3.11.1.2.1.

Katsetingimused mõõtmiseks:

3.11.1.3.

Madalaim temperatuur esimese järeltöötlusseadme sisendava juures (°C), kui on esitatud:

3.11.1.3.1.

Katsetingimused mõõtmiseks:

3.11.2.

Oksüdatsioonikatalüsaator

3.11.2.1.

Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv:

3.11.2.2.

Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht:

Või joonis

3.11.2.3.

Väärismetallide koguhulk (g):

3.11.2.4.

Iga ühendi suhteline kontsentratsioon (%):

3.11.2.5.

Substraat (struktuur ja materjal):

3.11.2.6.

Elemendi tihedus:

3.11.2.7.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp:

3.11.3.

Heitgaasi NOX katalüütiline järeltöötlussüsteem või kolmeastmeline katalüsaator

3.11.3.1.

Tüüp:

3.11.3.2.

Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv:

3.11.3.3.

Katalüütilise reaktsiooni tüüp:

3.11.3.4.

Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht:

Või joonis

3.11.3.5.

Väärismetallide koguhulk (g):

3.11.3.6.

Iga ühendi suhteline kontsentratsioon (%):

3.11.3.7.

Substraat (struktuur ja materjal):

3.11.3.8.

Elemendi tihedus:

3.11.3.9.

Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp:

3.11.3.10.

Regenereerimise meetod:

Kui see on asjakohane

3.11.3.10.1.

Harva toimuv regenereerimine: jah/ei:

Kui jah, siis täita punkt 3.11.6.

3.11.3.11.

Tavaline töötemperatuuride vahemik (°C):

3.11.3.12.

Tarbitavad reaktiivid: jah/ei

3.11.3.12.1.

Katalüütiliseks reaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon:

3.11.3.12.2.

Toimeaine madalaim sisaldus reaktiivis, mis ei aktiveeri hoiatussüsteemi (CDmin) (mahuprotsent):

3.11.3.12.3.

Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik:

3.11.3.12.4.

Rahvusvaheline standard:

Kui see on asjakohane

3.11.3.13.

NOX andur(id): jah/ei

3.11.3.13.1.

Tüüp:

3.11.3.13.2.

Paiknemine

3.11.3.14.

Hapnikuandur(id): jah/ei

3.11.3.14.1.

Tüüp:

3.11.3.14.2.

Paiknemine:

3.11.4.

Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem

3.11.4.1.

Filtreerimise tüüp: suletud/mittesuletud filter/muu filter (täpsustada)

3.11.4.2.

Tüüp:

3.11.4.3.

Tahkete osakeste järeltöötlussüsteemi mõõtmed ja maht:

Või joonis

3.11.4.4.

Paiknemine (asukoht ja suurim/vähim kaugus mootorist):

3.11.4.5.

Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis:

3.11.4.5.1.

Harva toimuv regenereerimine: jah/ei

Kui jah, siis täita punkt 3.11.6.

3.11.4.5.2.

Heitgaasi madalaim temperatuur regenereerimise algatamiseks (°C):

3.11.4.6.

Katalüütiline kate: jah/ei

3.11.4.6.1.

Katalüütilise reaktsiooni tüüp:

3.11.4.7.

Kütusele lisatud katalüsaator (FBC): jah/ei

3.11.4.8.

Tavaline töötemperatuuride vahemik (°C):

3.11.4.9.

Tavaline töörõhkude vahemik (kPa):

3.11.4.10.

Tahma/tuha ladustamismaht (g):

3.11.4.11.

Hapnikuandur(id): jah/ei

3.11.4.11.1.

Tüüp:

3.11.4.11.2.

Paiknemine:

3.11.5.

Muud järeltöötlusseadmed

3.11.5.1.

Kirjeldus ja töö:

3.11.6.

Harva toimuv regenereerimine

3.11.6.1.

Regenereerimisega tsüklite arv

3.11.6.2.

Regenereerimiseta tsüklite arv

3.11.7.

Muud seadmed või tunnused

3.11.7.1.

Tüüp (tüübid)

3.12.

Kütuse etteanne vedelkütusega töötavatel survesüütemootoritel (CI), või kui see on asjakohane, segakahekütuselistel mootoritel

3.12.1.

Kütusepump

3.12.1.1.

Rõhk (kPa) või tunnuskõver:

3.12.2.

Sissepritsesüsteem

3.12.2.1.

Pump

3.12.2.1.1.

Tüüp (tüübid):

3.12.2.1.2.

Pumba nimipöörlemissagedus (p/min):

3.12.2.1.3.

mm3 takti või tsükli kohta pumba täis-sissepritsel ja nimipöörlemissagedusel:

Märkida lubatud hälve

3.12.2.1.4.

Pumba pöörlemissagedus (p/min) suurimal pöördemomendil:

3.12.2.1.5.

mm3 takti või tsükli kohta pumba täis-sissepritsel ja suurimale pöördemomendile vastaval pöörlemissagedusel:

Märkida lubatud hälve

3.12.2.1.6.

Tunnuskõver:

Kirjete 3.12.2.1.1 kuni 3.12.2.1.5 asemel

3.12.2.1.7.

Kasutatud meetod: mootoristendil/pumbastendil

3.12.2.2.

Sissepritse ajastus

3.12.2.2.1.

Sissepritse ajastuskõver:

Märkida lubatud hälve, kui see on asjakohane

3.12.2.2.2.

Staatiline ajastus:

Märkida lubatud hälve

3.12.2.3.

Sissepritsetorustik

3.12.2.3.1.

Pikkus (mm):

3.12.2.3.2.

Siseläbimõõt (mm):

3.12.2.4.

Ühisanumpritse: jah/ei

3.12.2.4.1.

Tüüp:

3.12.3.

Pihusti(d)

3.12.3.1.

Tüüp (tüübid):

3.12.3.2.

Avanemisrõhk (kPa):

Märkida lubatud hälve

3.12.4.

Elektrooniline juhtseade: jah/ei

3.12.4.1.

Tüüp (tüübid):

3.12.4.2.

Tarkvara kalibreerimisnumber (-numbrid):

3.12.4.3.

Andmevoole juurdepääsu sidestandardid: ISO 27145 koos ISO 15765-4ga (CAN-põhine)/ISO 27145 koos ISO 13400ga (TCP/IP-põhine)/SAE J1939-73

3.12.5.

Pöörlemissageduse regulaator

3.12.5.1.

Tüüp (tüübid):

3.12.5.2.

Pöörlemissagedus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus:

Märkida vahemik, kui see on asjakohane

3.12.5.3.

Suurim pöörlemissagedus koormuseta:

Märkida vahemik, kui see on asjakohane

3.12.5.4.

Pöörlemissagedus tühikäigul:

Märkida vahemik, kui see on asjakohane

3.12.6.

Külmkäivitussüsteem: jah/ei

3.12.6.1.

Tüüp (tüübid):

3.12.6.2.

Kirjeldus:

3.12.7.

Kütuse temperatuur kütuse sissepritsepumba sisselaskeava juures

3.12.7.1.

Madalaim temperatuur (°C):

3.12.7.2.

Kõrgeim temperatuur (°C):

3.13.

Kütuse etteanne vedelkütusega töötavatel sädesüütega mootoritel

3.13.1.

Karburaator

3.13.1.1.

Tüüp (tüübid):

3.13.2.

Kaudne sissepritse:

3.13.2.1.

ühepunktiline/mitmepunktiline

3.13.2.2.

Tüüp (tüübid):

3.13.3.

Otsesissepritse:

3.13.3.1.

Tüüp (tüübid):

3.13.4.

Kütuse temperatuur tootja määratud asukohas

3.13.4.1.

Paiknemine:

3.13.4.2.

Madalaim temperatuur (°C):

3.13.4.3.

Kõrgeim temperatuur (°C):

3.14.

Kütuse etteanne gaaskütusega töötavatel mootoritel, või kui see on asjakohane, segakahekütuselistel mootoritel (kui süsteemid on muul viisil üles ehitatud, esitada vastav teave)

3.14.1.

Kütus: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/kütusespetsiifiline LNG

3.14.2.

Rõhuregulaator(id)/aurusti(d)

3.14.2.1.

Tüüp (tüübid)

3.14.2.2.

Rõhualandusastmete arv:

3.14.2.3.

Rõhk lõppastmes, madalaim/kõrgeim (kPa)

3.14.2.4.

Peamiste reguleerimispunktide arv:

3.14.2.5.

Tühikäigu reguleerimispunktide arv:

3.14.3.

Kütusesüsteem: segamisseade/gaasi sissepuhe/vedeliku sissepritse/otsesissepritse

3.14.3.1.

Seguvahekorra reguleerimine

3.14.3.1.1.

Süsteemi kirjeldus ja/või skeem ning joonised:

3.14.4.

Segamisseade

3.14.4.1.

Arv:

3.14.4.2.

Tüüp (tüübid):

3.14.4.3.

Paiknemine:

3.14.4.4.

Seadevõimalused:

3.14.5.

Sissepritse sisselaskekollektorisse

3.14.5.1.

Sissepritse: ühepunktiline/mitmepunktiline

3.14.5.2.

Sissepritse: pidev/üheaegse ajastusega/järjestikajastusega

3.14.5.3.

Sissepritseseadmed

3.14.5.3.1.

Tüüp (tüübid):

3.14.5.3.2.

Seadevõimalused:

3.14.5.4.

Toitepump

Kui see on asjakohane

3.14.5.4.1.

Tüüp (tüübid):

3.14.5.5.

Pihusti(d)

3.14.5.5.1.

Tüüp (tüübid):

3.14.6.

Otsesissepritse

3.14.6.1.

Sissepritsepump/rõhuregulaator

3.14.6.1.1.

Tüüp (tüübid):

3.14.6.1.2.

Sissepritse ajastus (täpsustada):

3.14.6.2.

Pihusti(d)

3.14.6.2.1.

Tüüp (tüübid):

3.14.6.2.2.

Avanemisrõhk või tunnuskõver:

3.14.7.

Elektrooniline juhtseade (ECU)

3.14.7.1.

Tüüp (tüübid):

3.14.7.2.

Seadevõimalused:

3.14.7.3.

Tarkvara kalibreerimisnumber (numbrid):

3.14.8.

Mootorite tüübikinnitused eri kütusekoostiste jaoks

3.14.8.1.

Isekohastuvus: jah/ei

3.14.8.2.

Kalibreerimine teatava gaasikoostise jaoks: NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/kütusespetsiifiline LNG

3.14.8.3.

Kohandamine teatava gaasikoostise jaoks: NG-HT/NG-LT/NG-HLT

3.14.9.

Kütuse temperatuur rõhuregulaatori viimases astmes

3.14.9.1.

Madalaim temperatuur (°C):

3.14.9.2.

Kõrgeim temperatuur (°C):

3.15.

Süütesüsteem

3.15.1.

Süütepool(id)

3.15.1.1.

Tüüp (tüübid):

3.15.1.2.

Arv:

3.15.2.

Süüteküünal (süüteküünlad)

3.15.2.1.

Tüüp (tüübid):

3.15.2.2.

Sädevahemiku seaded:

3.15.3.

Magneeto

3.15.3.1.

Tüüp (tüübid):

3.15.4.

Süüte ajastuse juhtimine: jah/ei

3.15.4.1.

Staatiline eelsüüde ülemise surnud seisu suhtes (väntvõlli pöördenurk kraadides):

3.15.4.2.

Eelsüüte kõver või skeem:

Kui see on asjakohane

3.15.4.3.

Elektrooniline juhtimine: jah/ei

Selgitavad märkused liite A.1 kohta

(Joonealuste märkuste tähiseid, joonealuseid märkusi ja selgitavaid märkusi ei lisata teabedokumenti)

Kombineeritud katalüsaatori ja tahmafiltri puhul täita mõlemad jaotised.

---

(1)  Kasutamata variandid tõmmata maha või näidata ainult kasutatud variante.

(2)  Vastavalt käesoleva eeskirja 5. lisale.

(3)  Vt 5. lisa punkt 2.3.13 (mootoritüüpkonna määratlus).

---

2. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

välja andnud: haldusasutuse nimi

milles käsitletakse mootori või mootoritüüpkonna (2): tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist,

tootmise lõpetamist

UNECE eeskirja nr 120 kohaselt

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

Laiendamise/andmata jätmise/tühistamise põhjus (2):

I JAOTIS

1.1. Mark (tootja kaubanimi (-nimed)):

1.2. Kaubanduslik(ud) nimetus(ed) (kui see on asjakohane):

1.3. Tootja nimi ja aadress:

1.4. Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress:.

1.5. Kooste-/tootmistehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id):

1.6. Mootoritüübi tähis/mootoritüüpkonna tähis/FT (2):

II JAOTIS

1. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:

2. Katsearuande (-aruannete) kuupäev(ad):

3. Katsearuande (-aruannete) number (numbrid):

III JAOTIS

Allakirjutanu kinnitab käesolevaga, et tootja andmed lisatud teabedokumendis eespool nimetatud mootoritüübi/moo-toritüüpkonna (2) kohta, mille prototüüpidena on esitatud üks või mitu tüübikinnitusasutuse poolt välja valitud tüüpilist näidist, on õiged ning et lisatud katsetulemused käivad selle mootoritüübi/mootoritüüpkonna (2) kohta.

1. Mootoritüüp/mootoritüüpkond (2) vastab/ei vasta (2) 02-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 120 nõuetele.

2. Tüübikinnitus antud/laiendatud/andmata jäetud/tühistatud (2)

Koht:

Kuupäev:

Nimi ja allkiri:

Lisatud dokumendid:

Teatmik

Katsearuanne (-aruanded)

Kõik muud dokumendid, mis tehnilised teenistused või tüübikinnitusasutus on oma ülesannete täitmise käigus teatmikule lisanud.

Addendum

Tüübikinnitusnumber:

A OSA

Mootoritüübi/mootoritüüpkonna näitajad (2)

2. Mootoritüübi/mootoritüüpkonna ühised ehitusparameetrid (2)

2.1. Töötsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootortsükkel/muu: (kirjeldada) (2)

2.2. Süüte tüüp: survesüüde/sädesüüde (2)

2.3.1. Silindrite paigutus plokis: V-kujuliselt/reas/radiaalselt/muu (kirjeldada) (2)

2.6. Peamine jahutusaine: õhk/vesi/õli (2)

2.7. Õhu sisselaskeviis: ülelaadimiseta/ülelaadimisega/ülelaadeõhu jahutiga (2)

2.8.1. Kütuse liik (liigid): diislikütus (liikurmasinatel kasutatav gaasiõli)/survesüütemootoritele ette nähtud etanool (ED95)/bensiin (E10)/etanool (E85)/maagaas/biometaan/veeldatud naftagaas (LPG) (2)

2.8.1.1. Kütuse alamliik (ainult maagaas/biometaan): universaalne kütus – kõrge kütteväärtusega kütus (H-gaas) ja madala kütteväärtusega kütus (L-gaas)/piiratud kütus – kõrge kütteväärtusega kütus (H-gaas)/piiratud kütus – madala kütteväärtusega kütus (L-gaas)/kütusespetsiifiline LNG;

2.8.2. Kütusekasutuse korraldus: ainult vedelkütus/ainult gaaskütus/segakahekütuseline, liik 1A/segakahekütuseline, liik 1B/segakahekütuseline, liik 2A/segakahekütuseline, liik 2B/segakahekütuseline, liik 3B (2)

2.8.3. Loetelu täiendavatest kütustest, mida võib tootja deklaratsiooni kohaselt mootoris kasutada, vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.2.3 (esitada viited tunnustatud standardile või spetsifikatsioonile):

2.8.4. Kütusele lisatakse määrdeaine: jah/ei (2)

2.8.5. Toitesüsteemi tüüp: pump, (kõrgsurve) toru ja pihusti/reaspump või jaoturpump/pumppihusti/ühisanum/karbu-raator/kaudsissepritse/otsesissepritse/segamiskamber/muu (täpsustada) (2)

2.9. Mootori juhtimissüsteemid: mehaaniline/elektrooniline juhtimine (2)

2.10. Mitmesugused seadmed: jah/ei (2)

2.10.1. Heitgaasitagastus (EGR): jah/ei (2)

2.10.2. Vee pihustamine: jah/ei (2)

2.10.3. Õhu sissepuhe: jah/ei (2)

2.10.4. Muu (täpsustada):

2.11. Heitgaasi järeltöötlussüsteem: jah/ei (2)

2.11.1. Oksüdatsioonikatalüsaator: jah/ei (2)

2.11.2. NOX valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOX-süsteem: jah/ei (2)

2.11.3. Muud deNOX-süsteemid: jah/ei (2)

2.11.4. Kolmeastmeline katalüsaator koos oksüdatsiooni ja NOX redutseerimisega: jah/ei (2)

2.11.5. Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem passiivse regenereerimisega: jah/ei (2)

2.11.6. Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem aktiivse regenereerimisega: jah/ei (2)

2.11.7. Muud tahkete osakeste järeltöötlussüsteemid: jah/ei (2)

2.11.8. Kolmeastmeline katalüsaator koos oksüdatsiooni ja NOX redutseerimisega: jah/ei (2)

2.11.9. Muud järeltöötlusseadmed (täpsustada):

3. Mootoritüübi (-tüüpide) põhinäitajad

Kirje number

Kirje kirjeldus

Algmootor/mootoritüüp

Mootoritüüpkonda kuuluvad mootoritüübid (kui see on asjakohane)

3.1.1.

Mootoritüübi tähis:

3.1.2.

Mootoritüübi tähis on esitatud mootori märgistuses: jah/ei (2)

3.1.3.

Tootja kohustusliku märgistuse asukoht:

3.2.1.

Deklareeritud nimipöörlemissagedus (p/min):

3.2.1.2.

Deklareeritud nimivõimsus (kW):

3.2.2.

Suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus (p/min):

3.2.2.2.

Suurim kasulik võimsus (kW):

3.2.3.

Deklareeritud suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus (p/min):

3.2.3.2.

Deklareeritud suurim pöördemoment (Nm):

3.6.3.

Silindrite arv:

3.6.4.

Mootori töömaht (cm3):

3.8.5.

Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (2)

3.11.3.12.

Tarbitavad reaktiivid: jah/ei (2)

3.11.3.12.1.

Katalüütiliseks reaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon:

3.11.3.13.

NOX andur(id): jah/ei (2)

3.11.3.14.

Hapnikuandur: jah/ei (2)

3.11.4.7.

Kütusele lisatud katalüsaator (FBC): jah/ei (2)

B OSA

Katsetulemused

1. Kinnitatud andmed

1.1. Nimivõimsus: kW pöörlemissagedusel p/min

1.2. Suurim kasulik võimsus: kW pöörlemissagedusel p/min

1.3. Suurim kasulik pöördemoment: Nm pöörlemissagedusel p/min

Selgitavad märkused 2. lisale

(Joonealuste märkuste tähiseid, joonealuseid märkusi ja selgitavaid märkusi ei lisata tüübikinnitustunnistusse)

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud kokkuleppeosalise tunnusnumber.

(2) Kasutamata variandid tõmmata maha või näidata ainult kasutatud variante.

---

LIIDE A.1

KATSEARUANNE

A.1.1.   ÜLDNÕUDED

Iga tüübikinnituse jaoks vajaliku katse kohta täidetakse üks katsearuanne. Iga lisanduv (nt püsiva pöörlemissagedusega mootori teine pöörlemissagedus) või täiendav katse (nt muu kütuse katsetamine) vajab täiendavat katsearuannet.

A.1.2.   SELGITAVAD MÄRKUSED KATSEARUANDE KOOSTAMISEKS

A.1.2.1.   Katsearuanne peab sisaldama vähemalt punktis A.1.3 sätestatud teavet.

A.1.2.2.   Olenemata punktist A.1.2.1 tuleb katsearuandes ära märkida ainult need punktid või alapunktid, mis on kõnealuse katse ja mootoritüüpkonna, mootoritüüpkonda kuuluva mootoritüübi või katsetatud mootoritüübi jaoks olulised.

A.1.2.3.   Katsearuanne võib sisaldada rohkem teavet, kui punktis A.1.2.1 nõutud, kuid igal juhul tuleb järgida pakutud numeratsioonisüsteemi.

A.1.2.4.   Kui sisestamiseks on antud mitu kaldkriipsuga eraldatud võimalust, tuleb kasutamata võimalused maha tõmmata või näidata ainult kasutatud võimalust (võimalusi).

A.1.2.5.   Kui on küsitud osa „tüüpi“, tuleb esitada osa üheselt kindlaks määrav teave, mis võib olla näitajate loetelu, tootjate nimi ja osa või joonise number, joonis või mitu eespool nimetatud meetodit või muud meetodid, mis annavad sama tulemuse.

A.1.2.6.   Katsearuande võib saata tootja, tehnilise teenistuse ja tüübikinnitusasutuse vahelise kokkuleppe kohaselt kas paberikandjal või elektroonilisel kujul.

A.1.3.   KATSEARUANDE NÄIDIS

Liikurmasinate mootorite katsearuanne

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Mark (margid) (tootja kaubanimi (-nimed)): ...

1.2.   Kaubanduslik(ud) nimetus(ed) (kui see on asjakohane): ...

1.3.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.4.   Tehnilise teenistuse nimi: ...

1.5.   Tehnilise teenistuse aadress: ...

1.6.   Katse toimumiskoht: ...

1.7.   Katsekuupäev: ...

1.8.   Katsearuande number: ...

1.9.   Teabedokumendi viitenumber (selle olemasolul): ...

1.10.   Katsearuande tüüp: Esmane katse/lisakatse/täiendav katse

1.10.1.   Katse eesmärgi kirjeldus: ...

2.   MOOTORI ÜLDANDMED (KATSEMOOTOR)

2.1.   Mootoritüübi tähis/mootoritüüpkonna tähis/FT: ...

2.2.   Mootori tunnusnumber: ...

3.   DOKUMENTIDE JA TEABE KONTROLL-LEHT (AINULT ESMANE KATSE)

3.6.   Mootori juhtsüsteemi osana ECUd kasutavatel mootoritüüpidel ja -tüüpkondadel viide dokumentidele, milles on deklareeritud omavolilise muutmise takistamise meetmed: ...

3.7.   Mootori juhtsüsteemi osana mehaanilisi seadmeid kasutavatel mootoritüüpidel ja -tüüpkondadel viide dokumentidele, milles on deklareeritud ja tõendatud omavolilise muutmise takistamise meetmed ning reguleeritavate parameetrite andmed: ...

4.   KATSES KASUTATUD ETALONKÜTUS (-KÜTUSED) (TÄITA ASJAKOHASED ALAPUNKTID)

4.1.   Sädesüütemootorite vedelkütus

4.1.1.   Mark: ...

4.1.2.   Tüüp: ...

4.1.3.   Oktaaniarv RON: ...

4.1.4.   Oktaaniarv MON: ...

4.1.5.   Etanoolisisaldus (%):...

4.1.6.   Tihedus 15 °C juures (kg/m3): ...

4.2.   Diiselmootorite etalonkütus

4.2.1.   Mark: ...

4.2.2.   Tüüp: ...

4.2.3.   Tsetaaniarv: ...

4.2.4.   Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus (%):...

4.2.5.   Tihedus 15 °C juures (kg/m3): ...

4.3.   Gaaskütus – LPG

4.3.1.   Mark: ...

4.3.2.   Tüüp: ...

4.3.3.   Etalonkütuse liik: kütus A/kütus B

4.3.4.   Oktaaniarv MON: ...

4.4.   Gaaskütus – metaan/biometaan

4.4.1.   Etalonkütuse liik: GR/G23/G25/G20

4.4.2.   Etalongaasi allikas: eriotstarbeline etalonkütus/torugaas koos segulisandiga

4.4.3.   Eriotstarbeline etalonkütus

4.4.3.1.   Mark: ...

4.4.3.2.   Tüüp: ...

4.4.4.   Torugaas koos segulisandiga

4.4.4.1.   Segulisand(id): süsinikdioksiid/etaan/metaan/lämmastik/propaan

4.4.4.2.   Saadud kütusesegu Sλ väärtus: ...

4.4.4.3.   Selle tulemusel saadud kütusesegu metaaniarv: ...

4.5.   Segakahekütuseline mootor (lisaks asjakohastele punktidele eespool)

4.5.1.   Gaaskütuse energiategur katsetsüklis: ...

5.   MÄÄRDEAINE

5.1.   Mark (margid): ...

5.2.   Tüüp (tüübid): ...

5.3.   SAE viskoossus: ...

5.4.   Määrdeaine ja kütus on segatud: jah/ei

5.4.1.   Segu õlisisaldus protsentides: ...

6.   ÜKSIKASJALIKUD MÕÕTMISTULEMUSED (*1)

| Mootori pöörlemissagedus, p/min | | |
| --- | --- | --- |
| Mõõdetud pöördemoment, Nm | | |
| Mõõdetud võimsus, kW | | |
| Mõõdetud kütusevool, g/h | | |
| Õhurõhk, kPa | | |
| Veeauru rõhk, kPa | | |
| Sisselaskeõhu temperatuur, K | | |
| Tabelis 1 nimetamata lisa- ja abiseadmete arvelt juurde arvatav võimsus, kW | Nr 1
  Nr 2
  Nr 3 | | |
| Kokku, kW | | | |
| Võimsuse parandustegur | | |
| Korrigeeritud võimsus, kW | | |
| Korrigeeritud pöördemoment, Nm | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (2) | | |
| Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K | | |
| Määrdeõli temperatuur mõõtepunktis, K | | |
| Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (1) | | |
| Kütuse temperatuur sissepritsepumba sisselaskeavas, K | | |
| Õhu temperatuur pärast ülelaadeõhu jahutit, K (1) | | |
| Rõhk pärast ülelaadurit, kPa | | |
| Rõhk pärast ülelaadeõhu jahutit, kPa | | |
| Sisselaske hõrendus, Pa | | |
| Väljalaske vasturõhk, Pa | | |
| Kütusekulu (mm3) takti või tsükli kohta (1) | | |

Mootori pöörlemissagedus, p/min

Mõõdetud pöördemoment, Nm

Mõõdetud võimsus, kW

Mõõdetud kütusevool, g/h

Õhurõhk, kPa

Veeauru rõhk, kPa

Sisselaskeõhu temperatuur, K

Tabelis 1 nimetamata lisa- ja abiseadmete arvelt juurde arvatav võimsus, kW

Nr 1

Nr 2

Nr 3

Kokku, kW

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud võimsus, kW

Korrigeeritud pöördemoment, Nm

Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (2)

Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K

Määrdeõli temperatuur mõõtepunktis, K

Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (1)

Kütuse temperatuur sissepritsepumba sisselaskeavas, K

Õhu temperatuur pärast ülelaadeõhu jahutit, K (1)

Rõhk pärast ülelaadurit, kPa

Rõhk pärast ülelaadeõhu jahutit, kPa

Sisselaske hõrendus, Pa

Väljalaske vasturõhk, Pa

Kütusekulu (mm3) takti või tsükli kohta (1)

---

(*1)  Kasuliku võimsuse ja kasuliku pöördemomendi näitajate kõverad esitatakse mootori pöörlemissageduse funktsioonina.

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Arvutatakse diiselmootori ja ottomootori kasuliku võimsuse abil; viimase puhul korrutatakse see võimsuse parandusteguriga.

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.4)

a = 8 mm min

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile, näitab, et asjaomasele mootoritüübile on seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) UNECE eeskirja nr 120 kohaselt ning see kannab tüübikinnitusnumbrit 021628. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud kooskõlas UNECE eeskirjaga nr 120, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)

a = 8 mm min

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile, näitab, et asjaomasele mootoritüübile on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) kooskõlas UNECE eeskirjadega nr 120 ja 96 (1). Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest kohta näitavad, et vastava tüübikinnituse andmise kuupäevadel oli UNECE eeskirja nr 120 muudetud 02-seeria muudatustega ja UNECE eeskiri nr 96 hõlmas juba 05-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

4. LISA

SISEPÕLEMISMOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   Käesolevaid sätteid rakendatakse meetodi puhul, mille abil tehakse kindlaks vahelduval pöörlemissagedusel kasutatava sisepõlemismootori võimsuskõver täiskoormusel; kõver esitatakse püsival pöörlemissagedusel kasutatava sisepõlemismootori pöörlemissageduse, nimipöörlemissageduse ja nimivõimsuse funktsioonina.

2.   Katsetingimused

2.1.   Mootor peab olema vastavalt tootja soovitustele sisse sõidetud.

2.2.   Kui võimsust saab mõõta üksnes mootoril, millele on paigaldatud käigukast, võetakse arvesse käigukasti kasutegurit.

2.3.   Abi- ja lisaseadmed

2.3.1.   Paigaldatavad abi- ja lisaseadmed

Katse ajaks paigaldatakse katsestendile mootori ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) võimaluse korral samas asendis kui ettenähtud rakenduses.

2.3.2.   Eemaldatavad abi- ja lisaseadmed

Katse ajaks eemaldatakse teatavad lisaseadmed, mis on seotud masina käitamisega ja mida võib paigaldada mootorile. Näitena on esitatud järgmine mittetäielik loetelu:

| a) | pidurite õhukompressor, |
| --- | --- |

a)

pidurite õhukompressor,

| b) | roolivõimendi kompressor, |
| --- | --- |

b)

roolivõimendi kompressor,

| c) | vedrustuse kompressor, |
| --- | --- |

c)

vedrustuse kompressor,

| d) | kliimaseade. |
| --- | --- |

d)

kliimaseade.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib teha kindlaks nende poolt koormuseta tingimustes kasutatava võimsuse ja liita selle mõõdetud mootorivõimsusele (vt märkus h tabelis 1). Kui see väärtus on suurem kui 3 % suurimast võimsusest katsepöörlemissagedusel, võib katseasutus seda kontrollida.

Tabel 1

Mootori võimsuse kindlakstegemise katse jaoks paigaldatavad lisa- ja abiseadmed

| Nr | Lisa- ja abiseadmed | Paigaldatakse heitgaasikatse jaoks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| Sisselaskekollektor | Jah |
| Karterist eralduva heite kontrollisüsteem | Jah |
| Õhukulumõõtur | Jah |
| Õhufilter | Jah (1) |
| Sisselaskesummuti | Jah (1) |
| 2 | Väljalaskesüsteem | |
| Heitgaasi järeltöötlussüsteem | Jah |
| Väljalaskekollektor | Jah |
| Ühendustorud | Jah (2) |
| Summuti | Jah (2) |
| Summutitoru | Jah (2) |
| Mootorpidur | Ei (3) |
| Ülelaadur | Jah |
| 3 | Kütusepump | Jah (4) |
| 4 | Karburatsiooniseadmed | |
| Karburaator | Jah |
| Elektrooniline juhtsüsteem, õhukulumõõtur jne | Jah |
| Gaasimootorite seadmed | |
| Rõhureduktor | Jah |
| Aurusti | Jah |
| Segamisseade | Jah |
| 5 | Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus) | |
| Eelfilter | Jah |
| Filter | Jah |
| Pump | Jah |
| Kõrgsurvetoru | Jah |
| Pihusti | Jah |
| Elektrooniline juhtsüsteem, andurid jne | Jah |
| Pöörlemissageduse regulaator/juhtsüsteem | Jah |
| Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest | Jah |
| 6 | Vedelikjahutusseadmed | |
| Radiaator | Ei |
| Ventilaator | Ei |
| Ventilaatorikate | Ei |
| Veepump | Jah (5) |
| Termostaat | Jah (6) |
| 7 | Õhkjahutus | |
| Kate | Ei (7) |
| Ventilaator või puhur | Ei (7) |
| Temperatuuriregulaator | Ei |
| 8 | Ülelaadeseadmed | |
| Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul | Jah |
| Ülelaadeõhu jahuti | Jah (7)
   (8) |
| Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul) | Ei (7) |
| Jahutusvedeliku termostaat | Jah |
| 9 | Katsestendi abiventilaator | Jah, vajaduse korral |
| 10 | Saastetõrjeseade | Jah, |
| 11 | Käivitusseadmed | Jah või katsestendi varustus (9) |
| 12 | Määrdeõli pump | Jah |
| 13 | Katse ajaks eemaldatakse teatavad lisaseadmed, mis on seotud liikurmasina käitamisega ja mida võib paigaldada mootorile.
  Näitena on esitatud järgmine mittetäielik loetelu:






  i) | pidurite õhukompressor; |

Nr

Lisa- ja abiseadmed

Paigaldatakse heitgaasikatse jaoks

1

Sisselaskesüsteem

Sisselaskekollektor

Jah

Karterist eralduva heite kontrollisüsteem

Jah

Õhukulumõõtur

Jah

Õhufilter

Jah (1)

Sisselaskesummuti

Jah (1)

2

Väljalaskesüsteem

Heitgaasi järeltöötlussüsteem

Jah

Väljalaskekollektor

Jah

Ühendustorud

Jah (2)

Summuti

Jah (2)

Summutitoru

Jah (2)

Mootorpidur

Ei (3)

Ülelaadur

Jah

3

Kütusepump

Jah (4)

4

Karburatsiooniseadmed

Karburaator

Jah

Elektrooniline juhtsüsteem, õhukulumõõtur jne

Jah

Gaasimootorite seadmed

Rõhureduktor

Jah

Aurusti

Jah

Segamisseade

Jah

5

Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus)

Eelfilter

Jah

Filter

Jah

Pump

Jah

Kõrgsurvetoru

Jah

Pihusti

Jah

Elektrooniline juhtsüsteem, andurid jne

Jah

Pöörlemissageduse regulaator/juhtsüsteem

Jah

Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest

Jah

6

Vedelikjahutusseadmed

Radiaator

Ei

Ventilaator

Ei

Ventilaatorikate

Ei

Veepump

Jah (5)

Termostaat

Jah (6)

7

Õhkjahutus

Kate

Ei (7)

Ventilaator või puhur

Ei (7)

Temperatuuriregulaator

Ei

8

Ülelaadeseadmed

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Jah

Ülelaadeõhu jahuti

Jah (7)
   (8)

Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)

Ei (7)

Jahutusvedeliku termostaat

Jah

9

Katsestendi abiventilaator

Jah, vajaduse korral

10

Saastetõrjeseade

Jah,

11

Käivitusseadmed

Jah või katsestendi varustus (9)

12

Määrdeõli pump

Jah

13

Katse ajaks eemaldatakse teatavad lisaseadmed, mis on seotud liikurmasina käitamisega ja mida võib paigaldada mootorile.

Näitena on esitatud järgmine mittetäielik loetelu:

i)

pidurite õhukompressor;

| ii) | roolivõimendi kompressor; |
| --- | --- |

ii)

roolivõimendi kompressor;

| iii) | vedrustuse kompressor; |
| --- | --- |

iii)

vedrustuse kompressor;

| iv) | kliimaseade. |
| --- | --- |

iv)

kliimaseade.

Ei

2.4.   Seadetingimused

Kasuliku võimsuse kindlakstegemisel kasutatavad seadetingimused on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Seadetingimused

| 1. | Karburaatori(te), aurusti/rõhuregulaatori seaded |
| --- | --- |

1.

Karburaatori(te), aurusti/rõhuregulaatori seaded

Reguleeritakse tootja ettenähtud näitajate kohaselt ja kasutatakse asjaomases rakenduses ilma edasiste muudatusteta.

| 2. | Sissepritsepumba toitesüsteemi seaded |
| --- | --- |

2.

Sissepritsepumba toitesüsteemi seaded

| 3. | Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver) |
| --- | --- |

3.

Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver)

| 4. | Pöörlemissageduse regulaatori seaded |
| --- | --- |

4.

Pöörlemissageduse regulaatori seaded

| 5. | Heitekontrolliseadmed |
| --- | --- |

5.

Heitekontrolliseadmed

| 6. | Õhu rõhuregulaator |
| --- | --- |

6.

Õhu rõhuregulaator

3.   Registreeritavad andmed

3.1.   Registreeritavad andmed on loetletud 2. lisa liites A.1. Mõõtmised tehakse stabiliseeritud töötingimustes, tagades, et mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida nii, et need oleksid võimalikult lähedased võrdlustingimustele (vt käesoleva lisa punkt 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike.

3.2.   Mootorisse lastava õhu temperatuuri mõõdetakse sisselasketorustikus. Sisselaske hõrendust mõõdetakse samas punktis. Termomeeter või termoelement varjestatakse kütuse tagasipritse ja kiirgussoojuse eest ning asetatakse otse õhuvoolu sisse. Kasutatakse piisaval arvul mõõtekohti, et saada sisselaskeõhu representatiivne keskmine temperatuur.

3.3.   Sisselaske hõrendust mõõdetakse sisselasketorude, õhufiltri, sisselaskesummuti või pöörlemissageduse piiriku (kui see on paigaldatud) suhtes allavoolu.

3.4.   Absoluutrõhku mootorisse sisenemisel kompressorist ja soojusvahetist (kui see on paigaldatud) allavoolu mõõdetakse sisselaskekollektoris ja kõikides muudes punktides, kus parandustegurite arvutamiseks on vaja rõhku mõõta.

3.5.   Väljalaske vasturõhku mõõdetakse punktis, mis jääb vähemalt kolm toru läbimõõtu väljalaskekollektori(te) väljalasketoru(de)st ja turboülelaaduri(te)st (kui need on paigaldatud) allavoolu. Paiknemise kohta esitatakse täpsed andmed.

3.6.   Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemissagedus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel.

3.7.   Mootori pöörlemissagedus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemissagedusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min, sõltuvalt sellest, kumb on suurem.

3.8.   Pidurduskoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse ühel ja samal ajal, kusjuures näitajana registreeritakse kahe sellise järjestikuse stabiliseeritud väärtuse keskmine, mis pidurduskoormuse puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra.

3.9.   Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja ettenähtud tasemel.

Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul hoitakse temperatuur tootja kindlaksmääratud punktis + 0/– 20 K piires kõrgeimast temperatuurist, mille tootja on võrdlustingimuste puhul ette näinud.

3.10.   Diiselmootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri sissepritsepumba sisselaskeava juures ja see hoitakse 306–316 K (33–43 °C) piires. Ottomootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri võimalikult lähedal karburaatori või kütusepihustite koostu sisselaskeavale ja see hoitakse 293–303 K (20–30 °C) piires.

3.11.   Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeava juures, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides.

3.12.   Vajaduse korral võib temperatuuri käesoleva lisa punktides 3.9, 3.10 ja 3.11 osutatud piirides hoidmise otstarbel kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi.

4.   Mõõtmistäpsus

4.1.   Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist. Pöördemomendi mõõtmise süsteem reguleeritakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Veojõustendi mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

4.2.   Mootori pöörlemissagedus: 0,5 % mõõdetud pöörlemissagedusest.

4.3.   Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust.

4.4.   Kütuse temperatuur: ± 2 K

4.5.   Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 2 K

4.6.   Õhurõhk: ± 100 Pa

4.7.   Hõrendus sisselaskesüsteemis: ± 50 Pa

4.8.   Vasturõhk väljelaskesüsteemis: ± 200 Pa

5.   Võimsuse parandustegurid

5.1.   Mõiste

Võimsuse parandustegur on tegur, mille abil tehakse kindlaks mootori võimsus punktis 5.2 osutatud keskkonna võrdlustingimustes.

Po = α P

kus:

| Po | on korrigeeritud võimsus (s.o võimsus keskkonna võrdlustingimustes); |
| --- | --- |
| α | on parandustegur (αa või αd); |
| P | on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus). |

Po

on korrigeeritud võimsus (s.o võimsus keskkonna võrdlustingimustes);

α

on parandustegur (αa või αd);

P

on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus).

5.2.   Keskkonna võrdlustingimused

5.2.1.   Temperatuur (To): 298 K (25 °C)

5.2.2.   Kuiva õhu rõhk (Pso): 99 kPa

Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

5.3.   Atmosfääritingimused katse ajal

Katse ajal peavad atmosfääritingimused olema järgmised:

5.3.1.   Temperatuur (T)

| Ottomootorite puhul | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Diiselmootorite puhul | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Ottomootorite puhul

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Diiselmootorite puhul

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2.   Rõhk (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Parandustegurite αa ja αd kindlakstegemine (1)

5.4.1.   Ülelaadimiseta või ülelaadimisega ottomootorid

Parandustegur αa saadakse järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| ps | on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk; |
| --- | --- |
| T | on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K). |

ps

on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk;

T

on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K).

Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katsetulemused oleksid kehtivad, peab parandustegur olema järgmine:

0,93 < αa < 1,07

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

5.4.2.   Diiselmootorid – tegur αd

Diiselmootorite puhul saadakse võimsuse parandustegur (αd) ühtlase kütusekulu juures järgmise valemi abil:

αd = (fa)fm

kus:

| fa | on atmosfääritegur; |
| --- | --- |
| fm | on asjaomasele mootoritüübile ja seadele iseloomulik näitaja. |

fa

on atmosfääritegur;

fm

on asjaomasele mootoritüübile ja seadele iseloomulik näitaja.

5.4.2.1.   Atmosfääritegur fa

See tegur näitab keskkonnatingimuste (rõhk, temperatuur ja niiskus) mõju mootorisse lastavale õhule. Atmosfääriteguri valem sõltub mootoritüübist.

5.4.2.1.1.   Ülelaadimiseta ja mehaanilise ülelaadimisega mootorid

Formula

5.4.2.1.2.   Turboülelaaduriga mootorid ülelaadeõhu jahutiga või ilma

Formula

5.4.2.2.   Mootoritegur fm

| fm | on qc (korrigeeritud kütusevoolu) järgmine funktsioon: |
| --- | --- |
| fm = | 0,036 qc – 1,14 |

fm

on qc (korrigeeritud kütusevoolu) järgmine funktsioon:

fm =

0,036 qc – 1,14

ning

| qc | = | q/r |
| --- | --- | --- |

qc

=

q/r

kus:

| q | on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(l x tsükkel)); |
| --- | --- |
| r | on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe; mitme turboülelaaduri korral on r kogusurveaste (ülelaadimiseta mootorite puhul r = 1). |

q

on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(l x tsükkel));

r

on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe; mitme turboülelaaduri korral on r kogusurveaste (ülelaadimiseta mootorite puhul r = 1).

See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 37,2–65 mg/(l × tsükkel).

qc väärtuste puhul, mis on väiksemad kui 37,2 mg/(l × tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstant 0,2 (fm = 0,2).

qc väärtuste puhul, mis on suuremad kui 65 mg/(l × tsükkel), võetakse fm väärtuseks konstant 1,2 (fm = 1,2) (vt joonis):

Mootoriteguri fm kindlakstegemine

qc (mg/l × tsükkel)

fm

5.4.2.3.   Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katsetulemused oleksid kehtivad, peab parandustegur αa olema järgmine:

a

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

a

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

---

(1)  Täielik sisselaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

1

| a) | kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

a)

kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele;

| b) | ülelaadimiseta sädesüütega mootorite puhul. |
| --- | --- |

b)

ülelaadimiseta sädesüütega mootorite puhul.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mille puhul tuleks katse käigus kontrollida, et rõhk ei erineks tootja kindlaksmääratud kõrgeimast rõhust puhta õhufiltri korral rohkem kui 100 Pa võrra.

(2)  Täielik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

2

| a) | kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

a)

kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele;

| b) | ülelaadimiseta sädesüütega mootorite puhul. |
| --- | --- |

b)

ülelaadimiseta sädesüütega mootorite puhul.

Muudel juhtudel võib paigaldada samaväärse süsteemi, eeldusel et mõõdetud rõhk ei erine tootja ettenähtud kõrgeimast rõhust rohkem kui 1 000 Pa võrra.

(3)  Kui mootoril on mootorpidur, peab seguklapp olema fikseeritud täielikult avatud asendisse.

3

(4)  Kütuse toiterõhku võib vajaduse korral muuta, et saavutada mootori teatavas rakenduses esinev rõhk (eelkõige kütusetagastussüsteemi kasutamise korral).

4

(5)  Jahutusvedeliku ringlust võib juhtida ainult mootori veepump. Vedeliku jahutamine võib toimuda välise ringluse teel, nii et välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui mootori jahutussüsteemis.

5

(6)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

6

(7)  Kui katseks paigaldatakse mootorile jahutusventilaator või -puhur, lisatakse jahutusventilaatori või -puhuri kasutatav võimsus arvutustulemustele, välja arvatud mootorite puhul, millel sellised lisaseadmed moodustavad mootori lahutamatu osa (nt otse väntvõllile paigaldatud jahutusventilaatorid õhkjahutusega mootoritel). Ventilaatori või puhuri võimsus mõõdetakse katse ajal rakendatavate pöörlemissageduste juures kas standardnäitajatel põhinevate arvutuste või praktiliste katsete teel.

7

(8)  Ülelaadeõhu jahutiga mootoreid katsetatakse selle vahejahutiga, olenemata sellest, kas jahuti toimib vedeliku või õhuga, kuid tootja soovil võib õhuga toimiva jahuti asendada katsestendi süsteemiga. Mõlemal juhul mõõdetakse võimsust kõikidel pöörlemissagedustel nii, et mootoriõhu suurim rõhukadu ja vähim temperatuurikadu katsestendi süsteemi ülelaadeõhu jahutis vastavad tootja ettenähtud näitajatele.

8

(9)  Elektriliste või muude käivitussüsteemide toide saadakse katsestendist.

9

(1)  Katseid võib teha kliimaseadmega katseruumides, kus atmosfääritingimusi on võimalik reguleerida.

1

Kui mootor on varustatud õhutemperatuuri automaatse reguleerimise seadmega ja kui see seade on selline, et täiskoormusel temperatuuril 25 °C ei lisata soojendatud õhku, tehakse katse nii, et seade on täielikult suletud. Kui seade temperatuuril 25 °C veel töötab, tehakse katse nii, et seade töötab harilikul viisil ja temperatuuri tähistava valemiosa eksponendiks parandusteguris võetakse null (temperatuuri ei korrigeerita).

---

5. LISA

MOOTORITÜÜPIDE JA -TÜÜPKONDADE NING NENDE TÖÖREŽIIMIDE KINDLAKSMÄÄRAMISE PARAMEETRID

1.   MOOTORITÜÜP

Mootoritüübi tehnilised omadused peavad vastama teabedokumendile, mis on koostatud kooskõlas 1. lisas esitatud näidisega.

1.1.   Töörežiim (pöörlemissagedus)

Mootoritüübile võib anda tüübikinnituse kui püsiva pöörlemissagedusega mootorile või muutuva pöörlemissagedusega mootorile käesoleva eeskirja punktide 2.3 ja 2.32 tähenduses.

2.   MOOTORITÜÜPKONNA KRITEERIUMID

2.1.   Üldteave

Mootoritüüpkonda iseloomustavad ehitusparameetrid. Need peavad olema kõigil mootoritüüpkonna mootoritel ühised. Mootori tootja võib otsustada, millised mootorid tüüpkonda kuuluvad, tingimusel et ta järgib käesoleva lisa punktis 2.3 loetletud kuuluvustingimusi. Mootoritüüpkond peab saama tüübikinnitusasutuselt tüübikinnituse.

2.2.   Mootorikategooriad, töörežiim (pöörlemissagedus) ja võimsusvahemik

2.2.1.   Mootoritüüpkond võib sisaldada üksnes sama töörežiimiga mootoritüüpe.

2.3.   Mootoritüüpkonna kindlaksmääramise parameetrid

2.3.1.   Töötsükkel:

| a) | kahetaktiline tsükkel; |
| --- | --- |

a)

kahetaktiline tsükkel;

| b) | neljataktiline tsükkel; |
| --- | --- |

b)

neljataktiline tsükkel;

| c) | rootormootor; |
| --- | --- |

c)

rootormootor;

| d) | muu. |
| --- | --- |

d)

muu.

2.3.2.   Silindrite konfiguratsioon

2.3.2.1.   Silindrite paigutus plokis:

| a) | üksikult |
| --- | --- |

a)

üksikult

| b) | V-kujuliselt; |
| --- | --- |

b)

V-kujuliselt;

| c) | reas; |
| --- | --- |

c)

reas;

| d) | vastakuti; |
| --- | --- |

d)

vastakuti;

| e) | radiaalselt; |
| --- | --- |

e)

radiaalselt;

| f) | muul viisil (F-, W-kujuliselt jne). |
| --- | --- |

f)

muul viisil (F-, W-kujuliselt jne).

2.3.2.2.   Silindrite suhteline asend

Sama plokiga mootorid võivad kuuluda samasse tüüpkonda, kui nende silindrite läbimõõdud keskpunktist keskpunkti on samad.

2.3.3.   Peamine jahutusaine:

| a) | õhk; |
| --- | --- |

a)

õhk;

| b) | vesi; |
| --- | --- |

b)

vesi;

| c) | õli. |
| --- | --- |

c)

õli.

2.3.4.   Mootori töömaht silindri kohta

2.3.4.1.   Mootorid, mille töömaht silindri kohta on ≥ 750 cm3

Selleks et lugeda mootorid, mille töömaht silindri kohta on ≥ 750 cm3, samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende mootori töömahu hajuvus ühe silindri kohta ületada 15 % mootoritüüpkonna suurimast töömahust silindri kohta.

2.3.4.2.   Mootorid, mille töömaht silindri kohta on < 750 cm3

Selleks et lugeda mootorid, mille töömaht silindri kohta on < 750 cm3, samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende mootori töömahu hajuvus ühe silindri kohta ületada 30 % mootoritüüpkonna suurimast töömahust silindri kohta.

2.3.5.   Õhu sisselaskeviis:

| a) | ülelaadimiseta; |
| --- | --- |

a)

ülelaadimiseta;

| b) | ülelaadimisega; |
| --- | --- |

b)

ülelaadimisega;

| c) | ülelaadeõhu jahutiga. |
| --- | --- |

c)

ülelaadeõhu jahutiga.

2.3.6.   Kütuse liik

| a) | diislikütus (liikurmasinatel kasutatav gaasiõli); |
| --- | --- |

a)

diislikütus (liikurmasinatel kasutatav gaasiõli);

| b) | eriotstarbeline survesüütemootorite etanool (ED95); |
| --- | --- |

b)

eriotstarbeline survesüütemootorite etanool (ED95);

| c) | bensiin (E10); |
| --- | --- |

c)

bensiin (E10);

| d) | etanool (E85); |
| --- | --- |

d)

etanool (E85);

| e) | maagaas/biometaan:






  i) | universaalne kütus – kõrge kütteväärtusega (H-gaas) ja madala kütteväärtusega (L-gaas); |
| --- | --- | --- |

e)

maagaas/biometaan:

i)

universaalne kütus – kõrge kütteväärtusega (H-gaas) ja madala kütteväärtusega (L-gaas);

| ii) | piiratud kütus – kõrge kütteväärtusega (H-gaas); |
| --- | --- |

ii)

piiratud kütus – kõrge kütteväärtusega (H-gaas);

| iii) | piiratud kütus – madala kütteväärtusega (L-gaas); |
| --- | --- |

iii)

piiratud kütus – madala kütteväärtusega (L-gaas);

| iv) | kütusespetsiifiline LNG; |
| --- | --- |

iv)

kütusespetsiifiline LNG;

| f) | veeldatud naftagaas (LPG). |
| --- | --- |

f)

veeldatud naftagaas (LPG).

2.3.7.   Kütusekasutuse korraldus

| a) | ainult vedelkütus; |
| --- | --- |

a)

ainult vedelkütus;

| b) | ainult gaaskütus; |
| --- | --- |

b)

ainult gaaskütus;

| c) | segakahekütuseline, liik 1A; |
| --- | --- |

c)

segakahekütuseline, liik 1A;

| d) | segakahekütuseline, liik 1B; |
| --- | --- |

d)

segakahekütuseline, liik 1B;

| e) | segakahekütuseline, liik 2A; |
| --- | --- |

e)

segakahekütuseline, liik 2A;

| f) | segakahekütuseline, liik 2B; |
| --- | --- |

f)

segakahekütuseline, liik 2B;

| g) | segakahekütuseline, liik 3B. |
| --- | --- |

g)

segakahekütuseline, liik 3B.

2.3.8.   Põlemiskambri tüüp/ehitus:

| a) | jaotamata kamber; |
| --- | --- |

a)

jaotamata kamber;

| b) | jaotatud kamber; |
| --- | --- |

b)

jaotatud kamber;

| c) | muud tüübid. |
| --- | --- |

c)

muud tüübid.

2.3.9.   Süüte tüüp:

| a) | sädesüüde; |
| --- | --- |

a)

sädesüüde;

| b) | survesüüde. |
| --- | --- |

b)

survesüüde.

2.3.10.   Klapid ning sisse- ja väljalaskeavad:

| a) | paigutus; |
| --- | --- |

a)

paigutus;

| b) | klappide arv silindri kohta. |
| --- | --- |

b)

klappide arv silindri kohta.

2.3.11.   Toitesüsteemi tüüp

| a) | pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti; |
| --- | --- |

a)

pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti;

| b) | reas- või jaoturpump; |
| --- | --- |

b)

reas- või jaoturpump;

| c) | pumppihusti; |
| --- | --- |

c)

pumppihusti;

| d) | ühisanumpritse; |
| --- | --- |

d)

ühisanumpritse;

| e) | karburaator; |
| --- | --- |

e)

karburaator;

| f) | kaudsissepritse; |
| --- | --- |

f)

kaudsissepritse;

| g) | otsesissepritse; |
| --- | --- |

g)

otsesissepritse;

| h) | segamisseade; |
| --- | --- |

h)

segamisseade;

| i) | muu. |
| --- | --- |

i)

muu.

2.3.12.   Mitmesugused seadmed:

| a) | heitgaasitagastus (EGR); |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastus (EGR);

| b) | vee pihustamine; |
| --- | --- |

b)

vee pihustamine;

| c) | õhu sissepuhe; |
| --- | --- |

c)

õhu sissepuhe;

| d) | muu. |
| --- | --- |

d)

muu.

2.3.13.   Elektrooniline juhtimine

Elektroonilise juhtseadme (ECU) olemasolu või puudumist mootoril loetakse mootoritüüpkonna põhinäitajaks.

Elektrooniliselt juhitava pöörlemissagedusega mootorid ei pea kuuluma mehaaniliselt juhitavatest mootoritest erinevasse tüüpkonda. Elektrooniliselt juhitavaid mootoreid tuleks mehaanilistest mootoritest eristada üksnes selliste kütuse sissepritse näitajate alusel nagu näiteks ajastus, rõhk, kütuse kogus jne.

2.3.14.   Heitgaasi järeltöötlussüsteemid

Mootoritüüpkonda kuuluvuse tunnusteks peetakse järgmiste seadmete talitlust ja kombinatsiooni:

| a) | oksüdatsioonikatalüsaator; |
| --- | --- |

a)

oksüdatsioonikatalüsaator;

| b) | NOX valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOX-süsteem; |
| --- | --- |

b)

NOX valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOX-süsteem;

| c) | Muud deNOX-süsteemid; |
| --- | --- |

c)

Muud deNOX-süsteemid;

| d) | Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem passiivse regenereerimisega:






  i) | suletud filter; |
| --- | --- | --- |

d)

Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem passiivse regenereerimisega:

i)

suletud filter;

| ii) | mittesuletud filter; |
| --- | --- |

ii)

mittesuletud filter;

| e) | Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem aktiivse regenereerimisega:






  i) | suletud filter; |
| --- | --- | --- |

e)

Tahkete osakeste järeltöötlussüsteem aktiivse regenereerimisega:

i)

suletud filter;

| ii) | mittesuletud filter; |
| --- | --- |

ii)

mittesuletud filter;

| f) | muud tahkete osakeste järeltöötlussüsteemid; |
| --- | --- |

f)

muud tahkete osakeste järeltöötlussüsteemid;

| g) | muud seadmed. |
| --- | --- |

g)

muud seadmed.

2.3.15.   Segakahekütuselised mootorid

Kõik segakahekütuselise mootori tüüpkonda kuuluvad mootoritüübid peavad kuuluma samasse 05-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 96 7. lisa punktis 2 määratletud segakahekütuseliste mootorite tüüpi ja töötama sama tüüpi kütustega või, olenevalt asjaoludest, kütustega, mis on selle eeskirja alusel tunnistatud samasse kütuserühma kuuluvaks.

3.   ALGMOOTORI VALIK

3.1.   Üldteave

3.1.1.   Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse mootoritüüpkonna algmootori valimise esmase kriteeriumina ühe silindri suurimat kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud suurimale pöördemomendile vastaval pöörlemissagedusel. Kui kaks või enam mootorit vastavad sellele esmasele kriteeriumile, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta nimipöörlemissagedusel.

---

6. LISA

TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLID

1.   ÜLDTEAVE

Käesolevad nõuded on kooskõlas käesoleva eeskirja punkti 6.2 kohaselt tootmise nõuetele vastavuse kontrollimiseks tehtavate katsetega.

2.   KATSEMENETLUSED

Kasutatakse käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud katsemeetodeid ja mõõtevahendeid.

3.   VALIMI MOODUSTAMINE

3.1.   Mootoritüübi puhul

Valida tuleb üks mootor. Kui pärast punktis 4 osutatud katset ei peeta mootorit käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, tuleb katsed teha veel kahe mootoriga.

3.2.   Mootoritüüpkonna puhul

Kui tüübikinnitus antakse mootoritüüpkonnale, tuleb tootmise nõuetele vastavuse kontroll teha ühe tüüpkonda kuuluva mootoriga, mis ei ole algmootor. Kui nõuetele vastavuse kontroll ei anna positiivset tulemust, kontrollitakse veel kahte samasse tüüpkonda kuuluvat mootorit.

4.   MÕÕTMISKRITEERIUMID

4.1.   Sisepõlemismootori kasulik võimsus ja kütuse erikulu

Mõõtmised tehakse piisaval mootori pöörlemissageduste arvul, et määrata õigesti võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad tootja soovitatud väikseima ja suurima pöörlemissageduse vahel.

Katseteks valitud mootori puhul ei tohi kütuse erikulu korrigeeritud mõõteväärtused erineda allpool tabelis esitatud väärtustest rohkem kui ± 10 %.

| Mootori tüüp | Võrdlusvõimsus (pöördemoment) (%) | Kõvera teised mõõtepunktid (%) | Mootori pöörlemissageduse hälve (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Üldteave | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Mootori tüüp

Võrdlusvõimsus (pöördemoment) (%)

Kõvera teised mõõtepunktid (%)

Mootori pöörlemissageduse hälve (%)

Üldteave

± 5

± 10

± 5

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid

± 8

± 12

± 8

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid

± 8

± 20

± 8

5.   TULEMUSTE HINDAMINE

Kui punktis 3 osutatud teise ja/või kolmanda mootori kasuliku võimsuse ja kütuse erikulu näitajad ei vasta punktis 4 esitatud nõuetele, loetakse tootmine käesoleva eeskirja nõuetele mittevastavaks ja rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 7 sätteid.

---

7. LISA

TÜÜBIKINNITUSKATSETEKS JA TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMISEKS ETTE NÄHTUD ETALONKÜTUSTE TEHNILISED NÄITAJAD

1.   DIISELMOOTORIGA SÕIDUKITE KATSETAMISEKS KASUTATAVATE KÜTUSTE TEHNILISED ANDMED

1.1.   Tüüp: diislikütus (liikurmasinatel kasutatav gaasiõli)

| Näitaja | Ühik | Piirnormid (1) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Tsetaaniarv (2) | | 45 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 833 | 865 | EN ISO 3675 |
| Destillatsioon: | | | | |
| 50 % punkt | °C | 245 | — | EN ISO 3405 |
| 95 % punkt | °C | 345 | 350 | EN ISO 3405 |
| keemise lõpptemperatuur | °C | — | 370 | EN ISO 3405 |
| Leekpunkt | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Külmfiltri ummistuspunkt (CFPP) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskoossus 40 °C juures | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN ISO 3104 |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud | massiprotsent | 2,0 | 6,0 | IP 391 |
| Väävlisisaldus (3) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Vase korrosioon | | — | 1. klass | EN ISO 2160 |
| Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR) | massiprotsent | — | 0,2 | EN ISO 10370 |
| Tuhasus | massiprotsent | — | 0,01 | EN ISO 6245 |
| Kogusaaste | mg/kg | — | 24 | EN 12662 |
| Veesisaldus | massiprotsent | — | 0,02 | EN ISO 12937 |
| Neutralisatsiooniarv (tugevad happed) | mg KOH/g | — | 0,10 | ASTM D 974 |
| Oksüdatsiooni stabiilsus (3) | mg/ml | — | 0,025 | EN ISO 12205 |
| Määrimisvõime (HFRR kulumispleki läbimõõt temperatuuril 60 °C) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| Oksüdatsiooni stabiilsus temperatuuril 110 °C (3) | H | 20,0 | — | EN 15751 |
| FAME | mahuprotsent | — | 7,0 | EN 14078 |

Näitaja

Ühik

Piirnormid (1)

Katsemeetod

alumine

ülemine

Tsetaaniarv (2)

45

56,0

EN ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

833

865

EN ISO 3675

Destillatsioon:

50 % punkt

°C

245

—

EN ISO 3405

95 % punkt

°C

345

350

EN ISO 3405

keemise lõpptemperatuur

°C

—

370

EN ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

—

EN 22719

Külmfiltri ummistuspunkt (CFPP)

°C

—

– 5

EN 116

Viskoossus 40 °C juures

mm2/s

2,3

3,3

EN ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

massiprotsent

2,0

6,0

IP 391

Väävlisisaldus (3)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Vase korrosioon

—

1. klass

EN ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

massiprotsent

—

0,2

EN ISO 10370

Tuhasus

massiprotsent

—

0,01

EN ISO 6245

Kogusaaste

mg/kg

—

24

EN 12662

Veesisaldus

massiprotsent

—

0,02

EN ISO 12937

Neutralisatsiooniarv (tugevad happed)

mg KOH/g

—

0,10

ASTM D 974

Oksüdatsiooni stabiilsus (3)

mg/ml

—

0,025

EN ISO 12205

Määrimisvõime (HFRR kulumispleki läbimõõt temperatuuril 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Oksüdatsiooni stabiilsus temperatuuril 110 °C (3)

H

20,0

—

EN 15751

FAME

mahuprotsent

—

7,0

EN 14078

1.2.   Tüüp: eriotstarbelistes diiselmootorites kasutatav etanool (ED95) (4)

| Näitaja | Ühik | Piirnormid (5) | Katsemeetod (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Kogualkohol (etanool, sh kõrgemate küllastunud alkoholide sisaldus) | massiprotsent | 92,4 | | EN 15721 |
| Muud kõrgemad küllastunud monoalkoholid (C3–C5) | massiprotsent | | 2,0 | EN 15721 |
| Metanool | massiprotsent | | 0,3 | EN 15721 |
| Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Happesus, väljendatud äädikhappena | massiprotsent | | 0,0025 | EN 15491 |
| Välimus | | Selge ja läbipaistev | |
| Leekpunkt | °C | 10 | | EN 3679 |
| Kuivjääk | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Veesisaldus | massiprotsent | | 6,5 | EN 15489 (7)

  EN ISO 12937
  EN 15692 |
| Aldehüüdid, väljendatud atseetaldehüüdina | massiprotsent | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estrid, väljendatud etüülatsetaadina | massiprotsent | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Väävlisisaldus | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfaadid | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Tahkete osakestega saastatus | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Fosfor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Anorgaaniline kloriid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 või EN 15492 |
| Vask | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrijuhtivus | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 või prEN 15938 |

Näitaja

Ühik

Piirnormid (5)

Katsemeetod (6)

alumine

ülemine

Kogualkohol (etanool, sh kõrgemate küllastunud alkoholide sisaldus)

massiprotsent

92,4

EN 15721

Muud kõrgemad küllastunud monoalkoholid (C3–C5)

massiprotsent

2,0

EN 15721

Metanool

massiprotsent

0,3

EN 15721

Tihedus temperatuuril 15 °C

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Happesus, väljendatud äädikhappena

massiprotsent

0,0025

EN 15491

Välimus

Selge ja läbipaistev

Leekpunkt

°C

10

EN 3679

Kuivjääk

mg/kg

15

EN 15691

Veesisaldus

massiprotsent

6,5

EN 15489 (7)

EN ISO 12937

EN 15692

Aldehüüdid, väljendatud atseetaldehüüdina

massiprotsent

0,0050

ISO 1388-4

Estrid, väljendatud etüülatsetaadina

massiprotsent

0,1

ASTM D1617

Väävlisisaldus

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfaadid

mg/kg

4,0

EN 15492

Tahkete osakestega saastatus

mg/kg

24

EN 12662

Fosfor

mg/l

0,20

EN 15487

Anorgaaniline kloriid

mg/kg

1,0

EN 15484 või EN 15492

Vask

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrijuhtivus

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 või prEN 15938

2.   SÄDESÜÜTEGA MOOTORIGA SÕIDUKITE KATSETAMISEKS KASUTATAVATE KÜTUSTE TEHNILISED ANDMED

2.1.   Tüüp: Bensiin (E10)

| Näitaja | Ühik | Piirnormid (8) | Katsemeetod (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine | |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON | | 91,0 | 98,0 | EN-ISO 5164:2005 (10) |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON | | 83,0 | 89,0 | EN ISO 5163:2005 (10) |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Aururõhk | kPa | 45,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Veesisaldus | | | Kuni 0,05 mahuprotsenti
  Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja kirgas | EN 12937 |
| Destillatsioon: | | | | |
| — | aurustunud temperatuuril 70 °C |

Näitaja

Ühik

Piirnormid (8)

Katsemeetod (9)

alumine

ülemine

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON

91,0

98,0

EN-ISO 5164:2005 (10)

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON

83,0

89,0

EN ISO 5163:2005 (10)

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Aururõhk

kPa

45,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Veesisaldus

Kuni 0,05 mahuprotsenti

Välimus temperatuuril – 7 °C: selge ja kirgas

EN 12937

Destillatsioon:

—

aurustunud temperatuuril 70 °C

mahuprotsent

18,0

46,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

mahuprotsent

46,0

62,0

EN ISO 3405

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

mahuprotsent

75,0

94,0

EN ISO 3405

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

170

210

EN ISO 3405

Jäägid

mahuprotsent

—

2,0

EN ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

mahuprotsent

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud

mahuprotsent

19,5

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

mahuprotsent

—

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | küllastunud süsivesinikud |
| --- | --- |

—

küllastunud süsivesinikud

mahuprotsent

Teatada

EN 14517

EN 15553

Süsiniku-vesiniku suhe

Teatada

Süsiniku-hapniku suhe

Teatada

Induktsiooniaeg (11)

minutit

480

EN ISO 7536

Hapnikusisaldus (12)

massiprotsent

3,3 (15)

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Vaigusisaldus

mg/ml

—

0,04

EN ISO 6246

Väävlisisaldus (13)

mg/kg

—

10

EN-ISO 20846

EN-ISO 20884

Vasekorrosioon (3 tundi 50 °C juures)

Klassifikatsioon

—

1. klass

EN ISO 2160

Pliisisaldus

mg/l

—

5

EN 237

Fosforisisaldus (14)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanool (11)

mahuprotsent

9,0 (15)

10,2 (15)

EN 22854

2.2.   Tüüp: etanool (E85)

| Näitaja | Ühik | Piirnormid (16) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON | | 95,0 | — | EN-ISO 5164 |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON | | 85,0 | — | EN-ISO 5163 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | Teatada | ISO 3675 |
| Aururõhk | kPa | 40,0 | 60,0 | EN-ISO 13016-1 (DVPE) |
| Väävlisisaldus (17) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 või EN 15486 |
| Oksüdatsioonikindlus | minutit | 360 | | EN-ISO 7536 |
| Olemasolev vaik (lahustiga pestud) | mg/100 ml | — | 5 | EN ISO 6246 |
| Välimus
  mõõdetakse välistemperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem | | Selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta | visuaalne vaatlus |
| Etanool ja kõrgemad alkoholid (18) | mahuprotsent | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Kõrgemad alkoholid (C3-C8) | mahuprotsent | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Metanool | mahuprotsent | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| bensiin (19) | mahuprotsent | Täitegaas | EN 228 |
| Fosfor | mg/l | 0,20 (20) | EN 15487 |
| Veesisaldus | mahuprotsent | | 0,300 | EN 15489 või EN 15692 |
| Anorgaaniliste kloriidide sisaldus | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Vaseriba korrosioon
  (3h 50 °C juures) | Klassifikatsioon | 1. klass | | EN-ISO 2160 |
| Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH) | massiprotsent
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40) | EN 15491 |
| Elektrijuhtivus | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 või prEN 15938 |
| Süsiniku-vesiniku suhe | | Teatada | |
| Süsiniku-hapniku suhe | | Teatada | |

Näitaja

Ühik

Piirnormid (16)

Katsemeetod

alumine

ülemine

Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, RON

95,0

—

EN-ISO 5164

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON

85,0

—

EN-ISO 5163

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

Teatada

ISO 3675

Aururõhk

kPa

40,0

60,0

EN-ISO 13016-1 (DVPE)

Väävlisisaldus (17)

mg/kg

—

10

EN 15485 või EN 15486

Oksüdatsioonikindlus

minutit

360

EN-ISO 7536

Olemasolev vaik (lahustiga pestud)

mg/100 ml

—

5

EN ISO 6246

Välimus

mõõdetakse välistemperatuuril või temperatuuril 15 °C, olenevalt sellest, kumb on kõrgem

Selge ja läbipaistev, nähtavate hõljuvate ja sadestunud saasteaineteta

visuaalne vaatlus

Etanool ja kõrgemad alkoholid (18)

mahuprotsent

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Kõrgemad alkoholid (C3-C8)

mahuprotsent

—

2,0

E DIN 51627-3

Metanool

mahuprotsent

1,00

E DIN 51627-3

bensiin (19)

mahuprotsent

Täitegaas

EN 228

Fosfor

mg/l

0,20 (20)

EN 15487

Veesisaldus

mahuprotsent

0,300

EN 15489 või EN 15692

Anorgaaniliste kloriidide sisaldus

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Vaseriba korrosioon

(3h 50 °C juures)

Klassifikatsioon

1. klass

EN-ISO 2160

Happesus (väljendatud äädikhappena CH3COOH)

massiprotsent

(mg/l)

—

0,0050

(40)

EN 15491

Elektrijuhtivus

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 või prEN 15938

Süsiniku-vesiniku suhe

Teatada

Süsiniku-hapniku suhe

Teatada

3.   ÜHEKÜTUSELISTE JA SEGAKAHEKÜTUSELISTE MOOTORITE KATSETAMISEKS KASUTATAVATE GAASKÜTUSTE TEHNILISED ANDMED

3.1.   Tüüp: Vedelgaas

| Näitaja | Ühik | Kütus A | Kütus B | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostis: | | | | EN 27941 |
| C3 sisaldus | mahuprotsent | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 sisaldus | mahuprotsent | Täitegaas (21) | Täitegaas (21) | |
| < C3, > C4 | mahuprotsent | kuni 2 | kuni 2 | |
| Olefiinid | mahuprotsent | kuni 12 | kuni 15 | |
| Aurutusjääk | mg/kg | kuni 50 | kuni 50 | EN 15470 |
| Vesi 0 °C juures | | vaba | vaba | EN 15469 |
| Väävlisisaldus, sh odorant | mg/kg | kuni 10 | kuni 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Vesiniksulfiid | | puudub | puudub | EN-ISO 8819 |
| Vaseriba korrosioon
  (1h 40 °C juures) | Klassifikatsioon | 1. klass | 1. klass | ISO 6251 (22) |
| Lõhn | | Näitaja | Näitaja | |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv (23) | | vähemalt 89,0 | vähemalt 89,0 | EN 589 B lisa |

Näitaja

Ühik

Kütus A

Kütus B

Katsemeetod

Koostis:

EN 27941

C3 sisaldus

mahuprotsent

30 ± 2

85 ± 2

C4 sisaldus

mahuprotsent

Täitegaas (21)

Täitegaas (21)

< C3, > C4

mahuprotsent

kuni 2

kuni 2

Olefiinid

mahuprotsent

kuni 12

kuni 15

Aurutusjääk

mg/kg

kuni 50

kuni 50

EN 15470

Vesi 0 °C juures

vaba

vaba

EN 15469

Väävlisisaldus, sh odorant

mg/kg

kuni 10

kuni 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Vesiniksulfiid

puudub

puudub

EN-ISO 8819

Vaseriba korrosioon

(1h 40 °C juures)

Klassifikatsioon

1. klass

1. klass

ISO 6251 (22)

Lõhn

Näitaja

Näitaja

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv (23)

vähemalt 89,0

vähemalt 89,0

EN 589 B lisa

3.2.   Tüüp: maagaas/biometaan

3.2.1.   Kindlate omadustega (nt suletud konteinerist pärinevate) etalonkütuste spetsifikatsioon

Käesolevas punktis sätestatud etalonkütuste asemel võib kasutada käesoleva lisa punktis 3.2.2 sätestatud samaväärseid kütuseid.

| Näitaja | Ühik | Alus | Piirnormid | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Etalonkütus GR |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaan | | 13 | 11 | 15 | |
| Täitegaas (24) | mooliprotsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (25) | — | | 10 | ISO 6326-5 |

Näitaja

Ühik

Alus

Piirnormid

Katsemeetod

alumine

ülemine

Etalonkütus GR

Koostis:

Metaan

87

84

89

Etaan

13

11

15

Täitegaas (24)

mooliprotsent

—

—

1

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (25)

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G23 |
| --- |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Täitegaas (26) | mooliprotsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooliprotsent | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (27) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G23

Koostis:

Metaan

92,5

91,5

93,5

Täitegaas (26)

mooliprotsent

—

—

1

ISO 6974

N2

mooliprotsent

7,5

6,5

8,5

Väävlisisaldus

mg/m3
   (27)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G25 |
| --- |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | mooliprotsent | 86 | 84 | 88 | |
| Täitegaas (28) | mooliprotsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooliprotsent | 14 | 12 | 16 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (29) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G25

Koostis:

Metaan

mooliprotsent

86

84

88

Täitegaas (28)

mooliprotsent

—

—

1

ISO 6974

N2

mooliprotsent

14

12

16

Väävlisisaldus

mg/m3
   (29)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G20 |
| --- |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | mooliprotsent | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Täitegaas (30) | mooliprotsent | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mooliprotsent | | | | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (31) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe indeks (neto) | MJ/m3
   (32) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Etalonkütus G20

Koostis:

Metaan

mooliprotsent

100

99

100

ISO 6974

Täitegaas (30)

mooliprotsent

—

—

1

ISO 6974

N2

mooliprotsent

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (31)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbe indeks (neto)

MJ/m3
   (32)

48,2

47,2

49,2

3.2.2.   Spetsifikatsioon torujuhtmest pärinevale etalonkütusele, mis sisaldab teiste gaaside segu, mille omadused tehakse kindlaks kohapealsel mõõtmisel

Käesolevas punktis sätestatud etalonkütuste asemel võib kasutada käesoleva lisa punktis 3.2.1 sätestatud samaväärseid etalonkütuseid.

3.2.2.1.   Iga torujuhtmest pärineva etalonkütuse (GR, G20 jne) aluseks on gaasivõrgust saadav gaas, mida vajaduse korral selleks, et see vastaks tabelis A.7-1 esitatud lambdanihke (Sλ) spetsifikatsioonile, segatakse ühe või mitme järgmise turul kättesaadava gaasiga (kalibreerimisgaasi ei ole sel otstarbel vaja kasutada):

| a) | süsinikdioksiid; |
| --- | --- |

a)

süsinikdioksiid;

| b) | etaan; |
| --- | --- |

b)

etaan;

| c) | metaan; |
| --- | --- |

c)

metaan;

| d) | lämmastik; |
| --- | --- |

d)

lämmastik;

| e) | propaan. |
| --- | --- |

e)

propaan.

3.2.2.2.   Selle tulemusel saadud torugaasi ja gaasilisandi segu Sλ väärtus peab olema tabelis A.7-1 vastava etalonkütuse jaoks esitatud vahemikus.

Tabel A.7-1

Nõutav Sλ vahemik iga etalonkütuse puhul

| Etalonkütus | Vähim Sλ | Suurim Sλ |
| --- | --- | --- |
| GR
   (33) | 0,87 | 0,95 |
| G20 | 0,97 | 1,03 |
| G23 | 1,05 | 1,10 |
| G25 | 1,12 | 1,20 |

Etalonkütus

Vähim Sλ

Suurim Sλ

GR
   (33)

0,87

0,95

G20

0,97

1,03

G23

1,05

1,10

G25

1,12

1,20

3.2.2.3.   Mootori katsearuanne peab iga katse puhul sisaldama järgmist:

| a) | käesoleva lisa punkti 3.2.2.1 loetelust valitud gaasilisand(id); |
| --- | --- |

a)

käesoleva lisa punkti 3.2.2.1 loetelust valitud gaasilisand(id);

| b) | selle tulemusel saadud kütusesegu Sλ väärtus; |
| --- | --- |

b)

selle tulemusel saadud kütusesegu Sλ väärtus;

| c) | selle tulemusel saadud kütusesegu metaaniarv. |
| --- | --- |

c)

selle tulemusel saadud kütusesegu metaaniarv.

3.2.2.4.   Torugaasi ja gaasilisandi omaduste kindlakstegemisel, saadud gaasisegu Sλ ja metaaniarvu kindlakstegemisel ning kontrollimisel, kas saadud segu katse jooksul säilib, järgitakse liidete A.1 ja A.2 nõudeid.

---

(1)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftasaadused: katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamine“ tingimusi, vähima väärtuse kehtestamisel on võetud arvesse 2R positiivset vähimat erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on vähim erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).

Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud suurim väärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud ülemised ja alumised piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilistele nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(2)  Tsetaanivahemik ei vasta 4R vähima vahemiku nõudele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ja kasutaja vahel, võib vaidluste lahendamisel kasutada ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse mõõtmisega, vaid tehakse piisaval hulgal kordusmõõtmisi.

(3)  Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks pidada nõu tarnijaga.

(4)  Etanoolkütusele võib lisada lisaaineid, nagu täiteks mootori tootja poolt ette nähtud tsetaaniparandajat, seni, kui ei ole teavet nende negatiivsete kõrvaltoimete kohta. Kui need tingimused on täidetud, siis on suurim lubatud arv 10 massiprotsenti.

(5)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftasaadused: katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamine“ tingimusi, vähima väärtuse kehtestamisel on võetud arvesse 2R positiivset vähimat erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on vähim erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud suurim väärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud ülemised ja alumised piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilistele nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(6)  Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

(7)  Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilistele nõuetele, tuleks rakendada EN 15489 tingimusi.

(8)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftasaadused: katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamine“ tingimusi, vähima väärtuse kehtestamisel on võetud arvesse 2R positiivset vähimat erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on vähim erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud suurim väärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud ülemised ja alumised piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilistele nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(9)  Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.

(10)  Lõpptulemuse arvutamisel lahutatakse MONi ja RONi puhul kooskõlas standardiga EN 228:2008 parandustegur 0,2.

(11)  Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid mitte puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahjendavaid õlisid.

(12)  Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

(13)  Märgitakse 1. tüübi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(14)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.

(15)  Etanoolisisaldus ja vastav hapnikusisaldus võib SMB-kategooria mootorite puhul tootja valikul olla null. Sel juhul toimub igasugune mootoritüüpkonna (tüüpkonna puudumise korral tüübi) katsetamine etanooli nullsisaldusega bensiiniga.

(16)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftasaadused: katsemeetoditega seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamine“ tingimusi, vähima väärtuse kehtestamisel on võetud arvesse 2R positiivset vähimat erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on vähim erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud suurim väärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud ülemised ja alumised piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilistele nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(17)  Märgitakse heitekatsetes kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(18)  Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.

(19)  Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks teha, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee, alkoholide, MTBE ja ETBE protsentsisalduste summa.

(20)  Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.

(21)  Täitegaas tähendab järgmist: täitegaas = 100 – C3 – <C3 – >C4.

(22)  Kui valim sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid vaseriba korrosiooni vähendavaid kemikaale, võib see meetod korrodeerivate ainete olemasolu kindlakstegemisel osutuda ebatäpseks. Seepärast on keelatud lisada selliseid aineid ainuüksi selleks, et mõjutada katsetulemusi.

(23)  Mootori tootja taotlusel võib tüübikinnituskatsete tegemisel kasutada suuremat MONi.

(24)  Inertgaasid + C2+

(25)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(26)  Inertgaasid (muu kui N2) + C2+ C2+

(27)  Väärtus määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(28)  Inertgaasid (muu kui N2) + C2+ C2+

(29)  Väärtus määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(30)  Inertgaasid (muu kui N2) + C2+ C2+.

(31)  Väärtus määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(32)  Väärtus määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa.

(33)  Ei nõuta mootori katsetamist gaasisegul, mille metaaniarv (MN) on alla 70. Kui Sλ nõutavas vahemikus GR puhul jääks metaaniarv alla 70, võib Sλ väärtust GR puhul vastavalt vajadusele kohandada, kuni saadakse metaaniarvuks vähemalt 70.

---

LIIDE A.1

TÄIENDAVAD NÕUDED MOOTORIKATSETE TEGEMISEKS GAASETALONKÜTUSTEGA, MIS KOOSNEVAD TORUGAASIST JA GAASILISANDITEST

A.1.1.   GAASIANALÜÜSI JA GAASIVOOLU MÕÕTMISE MEETOD

A.1.1.1.   Käesoleva liite kohaselt määratakse vajaduse korral gaasi koostis, analüüsides seda EN ISO 6974 sätestatud gaasikromatograafia abil või mõne muu tehnikaga, mis tagab vähemalt samaväärse täpsuse ja korratavuse taseme.

A.1.1.2.   Kui on nõutud, tuleb käesolevast liitest tulenevalt gaasivoolu mõõta massivoolumõõturi abil.

A.1.2.   SISSETULEVA TARBEGAASI ANALÜÜS JA VOOLUKIIRUS

A.1.2.1.   Tarbegaasi koostist analüüsitakse enne gaasilisandiga segamise süsteemi sisenemist.

A.1.2.2.   Gaasilisandiga segamise süsteemi siseneva tarbegaasi voolukiirust tuleb mõõta.

A.1.3.   GAASILISANDI ANALÜÜS JA VOOLUKIIRUS

A.1.3.1.   Kui gaasilisandi jaoks on olemas asjakohane (nt gaasitarnija väljastatud) analüüsisertifikaat, võib seda kasutada gaasilisandi koostise kindlakstegemiseks. Sel juhul on lubatud selle gaasilisandi koostist kohapeal analüüsida, kuid see ei ole nõutav.

A.1.3.2.   Kui sertifikaat gaasilisandi koostise analüüsi kohta puudub, tuleb selle lisandi koostist analüüsida.

A.1.3.3.   Iga gaasilisandiga segamise süsteemi siseneva gaasilisandi voolukiirust tuleb mõõta.

A.1.4.   GAASISEGU ANALÜÜS

A.1.4.1.   Pärast gaasilisandiga segamise süsteemist lahkumist mootorisse etteantava gaasi koostise analüüsimine on lisaks punktides A.1.2.1 ja A.1.3.1 sätestatud analüüsile lubatud või on sellele alternatiiviks, kuid ei ole nõutav.

A.1.5.   GAASISEGU Sλ JA METAANIARVU ARVUTAMINE

A.1.5.1.   Punktide A.1.2.1, A.1.3.1 või A.1.3.2 ja vajaduse korral punkti A.1.4.1 kohase gaasianalüüsi tulemusi koos punktide A.1.2.2 ja A.1.3.3 kohaselt mõõdetud gaasi massivooluhulgaga kasutatakse metaaniarvu arvutamiseks vastavalt standardile EN 16726:2015. Sama andmekogumit kasutatakse Sλ arvutamiseks käesoleva lisa liites A.2 sätestatud menetluse kohaselt.

A.1.6.   GAASISEGU REGULEERIMINE JA KONTROLLIMINE KATSE AJAL

A.1.6.1   Gaasisegu reguleeritakse ja kontrollitakse katse ajal kas avatud või suletud ahelaga kontrollisüsteemi abil.

A.1.6.2   Avatud ahelaga segukontrollisüsteem

A.1.6.2.1   Punktides A.1.1, A.1.2, A.1.3 ja A.1.4 sätestatud gaasianalüüs, voolukiiruse mõõtmised ja arvutused tehakse sellisel juhul enne heitekatset.

A.1.6.2.2   Tarbegaasi ja gaasilisandite vahekord peab olema fikseeritud, et tagada Sλ püsimine vastava etalonkütuse puhul tabelis A.7-1 lubatud vahemikus.

A.1.6.2.3   Kui suhtosad on fikseeritud, tuleb neid säilitada kogu mootorikatse jooksul. Individuaalsete voolukiiruste kohandamine suhtosade säilitamiseks on lubatud.

A.1.6.2.4   Kui mootori heitekatse on tehtud, tuleb punktides A.1.2, A.1.3, A.1.4 ja A.1.5 sätestatud gaasi koostise analüüsi, voolukiiruse mõõtmisi ja arvutusi korrata. Katse kehtimiseks peab Sλ väärtus jääma vastava etalonkütuse jaoks tabelis A.7-1 esitatud vahemikku.

A.1.6.3   Suletud ahelaga segukontrollisüsteem

A.1.6.3.1   Punktides A.1.2, A.1.3, A.1.4 ja A.1.5 sätestatud gaasi koostise analüüs, voolukiiruse mõõtmised ja arvutused tehakse sellisel juhul heitekatse jooksul teatavate ajavahemike järel. Ajavahemike määramisel lähtutakse gaasikromatograafi ja selle juurde kuuluva arvutussüsteemi sagedussuutlikkusest.

A.1.6.3.2   Perioodiliste mõõtmiste ja arvutuste tulemusi kasutatakse tarbegaasi ja gaasilisandi suhtelise osakaalu kohandamiseks, et hoida Sλ väärtus vastava etalonkütuse puhul tabelis A.7-1 sätestatud vahemikus. Kohandamise sagedus ei tohi ületada mõõtmise sagedust.

A.1.6.3.3   Katse kehtimiseks peab Sλ väärtus jääma vastava etalonkütuse jaoks tabelis A.7-1 esitatud vahemikku vähemalt 90 % mõõtepunktide puhul.

---

LIIDE A.2

λ-NIHKETEGURI (Sλ) ARVUTAMINE

A.2.1.   ARVUTUSKÄIK

λ-nihketegur (Sλ) (1) arvutatakse valemi (A.7–1) abil:

| | (A.7–1) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–1)

kus:

| Sλ | = | λ-nihketegur |
| --- | --- | --- |
| Inert% | = | kütuses leiduvate inertgaaside (N2, CO2 He jt) mahuprotsent; |
| | = | kütuses leiduva hapniku mahuprotsent; |
| n ja m | = | osutavad süsivesinike keskmist koostist kajastavale brutovalemile CnHm ning need leitakse järgmiselt: |

Sλ

=

λ-nihketegur

Inert%

=

kütuses leiduvate inertgaaside (N2, CO2 He jt) mahuprotsent;

Formula

=

kütuses leiduva hapniku mahuprotsent;

n ja m

=

osutavad süsivesinike keskmist koostist kajastavale brutovalemile CnHm ning need leitakse järgmiselt:

| | (A.7–2) |
| --- | --- |
| | (A.7–3) |

Formula

(A.7–2)

Formula

(A.7–3)

kus:

| CH4 % | = | kütuses leiduva metaani mahuprotsent |
| --- | --- | --- |
| C2 % | = | kõikide kütuses leiduvate C2-süsivesinike (C2H6, C2H4 jt) mahuprotsent; |
| C3 % | = | kõikide kütuses leiduvate C3-süsivesinike (C3H8, C3H6 jt) mahuprotsent; |
| C4 % | = | kõikide kütuses leiduvate C4-süsivesinike (C4H10, C4H8 jt) mahuprotsent; |
| C5 % | = | kõikide kütuses leiduvate C5-süsivesinike (C5H12, C5H10 jt) mahuprotsent; |
| diluent % | = | kütuses leiduvate lahjendusgaaside (O2*, N2, CO2, He jt) mahuprotsent. |

CH4 %

=

kütuses leiduva metaani mahuprotsent

C2 %

=

kõikide kütuses leiduvate C2-süsivesinike (C2H6, C2H4 jt) mahuprotsent;

C3 %

=

kõikide kütuses leiduvate C3-süsivesinike (C3H8, C3H6 jt) mahuprotsent;

C4 %

=

kõikide kütuses leiduvate C4-süsivesinike (C4H10, C4H8 jt) mahuprotsent;

C5 %

=

kõikide kütuses leiduvate C5-süsivesinike (C5H12, C5H10 jt) mahuprotsent;

diluent %

=

kütuses leiduvate lahjendusgaaside (O2*, N2, CO2, He jt) mahuprotsent.

A.2.2.   λ-NIHKETEGURI Sλ ARVUTAMISE NÄITED:

Näide 1: G25: CH4 % = 86 %, N2 % = 14 % (mahust)

Formula

Formula

Formula

Näide 2: GR: CH4 % = 87 %, C2H6 % = 13 % (mahust)

Formula

Formula

Formula

Näide 3: CH4 % = 89 %, C2H6 % = 4,5 %, C3H8 % = 2,3 %, C6H14 % = 0,2 %, O2 % = 0,6 %, N2 % = 4 %

Formula

Formula

Formula

Alternatiivina eespool esitatud valemile võib Sλ arvutada puhta metaani stöhhiomeetrilise õhutarbe ja mootorile etteantava kütusesegu stöhhiomeetrilise õhutarbe suhte kaudu, nagu on näidatud allpool.

λ-nihketegur (Sλ) väljendab mis tahes kütusesegu hapnikutarvet puhta metaani hapnikutarbe suhtes. Hapnikutarve tähendab hapnikukogust, mis kulub metaani täielikuks põlemiseks (saadusteks on süsinikdioksiid ja vesi), arvestades reaktsioonis osalevate ainete stöhhiomeetrilist vahekorda.

Puhta metaani põlemise reaktsioon on esitatud valemis (A.7–4):

| 1 × CH
  4 + 2 × O
  2 → 1 × CO
  2 + 2 × H
  2
  O | (A.7–4) |
| --- | --- |

1 × CH
  4 + 2 × O
  2 → 1 × CO
  2 + 2 × H
  2
  O

(A.7–4)

Sellisel juhul on reaktsioonipartnerite stöhhiomeetrilises koostises molekulide suhe täpselt 2:

Formula

kus:

| nO

  2 | = | hapnikumolekulide arv |
| --- | --- | --- |
| nCH

  4 | = | metaanimolekulide arv |

nO

  2

=

hapnikumolekulide arv

nCH

  4

=

metaanimolekulide arv

Seega on puhta metaani hapnikutarve:

nO

  2 = 2 · nCH

  4 võrdlusväärtusega (nCH4
  ) = 1 kmol

Sλ väärtuse võib määrata hapniku ja metaani stöhhiomeetrilise koostise suhte ning hapniku ja mootorile etteantava kütusesegu stöhhiomeetrilise koostise suhte vahekorra järgi vastavalt valemile (A.7–5):

| | (A.7–5) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–5)

kus:

| nblend | = | molekulide arv kütusesegus |
| --- | --- | --- |
| (nO

  2)
  blend | = | hapniku stöhhiomeetrilise koostise ja mootorile etteantava kütusesegu molekulide suhe |

nblend

=

molekulide arv kütusesegus

(nO

  2)
  blend

=

hapniku stöhhiomeetrilise koostise ja mootorile etteantava kütusesegu molekulide suhe

Kuna õhk sisaldab 21 % hapnikku, arvutatakse iga kütuse stöhhiomeetriline õhutarve Lst valemi (A.7–6) alusel:

| | (A.7–6) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–6)

kus:

| Lst,fuel | = | kütuse stöhhiomeetriline õhutarve |
| --- | --- | --- |
| nO

  2,

  fuel | = | kütuse stöhhiomeetriline hapnikutarve |

Lst,fuel

=

kütuse stöhhiomeetriline õhutarve

nO

  2,

  fuel

=

kütuse stöhhiomeetriline hapnikutarve

Sλ väärtuse võib seega määrata ka õhu ja metaani stöhhiomeetrilise koostise suhte ning õhu ja mootorile etteantava kütusesegu stöhhiomeetrilise koostise suhte vahekorra järgi, st metaani stöhhiomeetrilise õhutarbe suhte kaudu mootorile etteantava kütusesegu stöhhiomeetrilisse õhutarbesse vastavalt valemile (A.7–7):

| | (A.7–7) |
| --- | --- |

Formula

(A.7–7)

Seetõttu võib λ-nihketeguri väljendamiseks kasutada iga arvutust, millega leitakse stöhhiomeetriline õhutarve.

---

(1)  Mootorikütuste stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe; SAE J1829, juuni 1987. John B. Heywood, International Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, peatükk 3.4 „Combustion Stoichiometry“ (lk 68–72).

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/137

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI DELEGEERITUD OTSUS

nr 90/18/COL,

11. oktoober 2018,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 111/15/COL [2019/406]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa punkti 5 alapunkti b,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.1 punktis 4 nimetatud õigusakti (nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (1)), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga lepingu I lisas ja eelkõige selle artikli 6 lõikes 2 nimetatud valdkondlike kohandustega,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 111 nimetatud õigusakti (komisjoni 21. novembri 2001. aasta otsus 2001/812/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli eest vastutavate piiripunktide heakskiitmise nõuded (2)), mida on muudetud, ning eelkõige selle artikli 3 lõiget 5,

mida on kohandatud EMP lepingule EMP lepingu protokolli nr 1 punkti 4 alapunktiga d ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 1 artikli 1 lõikega 2 ja artikliga 3,

ning arvestades järgmist:

27. aprilli 2018. aasta kirjas (dokument nr 911402, Islandi viitenumber Mast 18041079) teavitas Islandi toidu- ja veterinaariaamet (MAST) järelevalveametit Ísafjörðuri piiripunkti (IS ISA 1) peatsest sulgemisest. Seetõttu palus MAST selle piiripunkti eemaldada kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelust.

Vastavalt direktiivile 97/78/EÜ koostab ja avaldab järelevalveamet heakskiidetud piiripunktide loetelu, mida võidakse hiljem muuta või täiendada riikide vastavate loetelude muutuste alusel. Praegu kehtiva heakskiidetud piiripunktide loetelu võttis järelevalveamet vastu 31. märtsi 2015. aasta otsusega nr 111/15/COL.

Seepärast on järelevalveamet kohustatud arvesse võtma Ísafjörðuri piiripunktiga seotud muudatust, Islandi ja Norra piiripunktide loetelu muutma ja uue loetelu avaldama.

Järelevalveamet suunas oma otsusega nr 066/18/COL (dokument nr 915087) küsimuse EFTA järelevalvekomiteed abistavale EFTA veterinaar- ja fütosanitaarkomiteele. Komitee kiitis loetelu muudatused heaks. Seega on kavandatavad meetmed kooskõlas komitee arvamusega.

EFTA järelevalveameti 11. detsembri 2013. aasta otsuse nr 494/13/COL punkti 6 kohaselt on veterinaar- ja fütosanitaarküsimuste eest vastutaval kolleegiumi liikmel õigus vastu võtta meetmete eelnõu, millega muudetakse kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate EFTA riigi piiripunktide loetelu, kui nimetatud eelnõu on kooskõlas EFTA järelevalvekomiteed abistava EFTA veterinaar- ja fütosanitaarkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Ísafjörðuri piiripunkt (IS ISA 1) kustutatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 31. märtsi 2015. aasta otsus nr 111/15/COL. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamise päeval. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käesolev otsus on adresseeritud Islandile ja Norrale. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Käesolev otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

6.

EFTA järelevalveameti nimel delegeeritud otsuse nr 494/13/COL alusel

vastutav kolleegiumi liige

Högni S. KRISTJÁNSSON

Carsten ZATSCHLERI nimel

allkirjastab õigus- ja täitevasjade osakonna direktorina

---

(1)  
  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

1

(2)  
  EÜT L 306, 23.11.2001, lk 28.

2

---

LISA

HEAKSKIIDETUD PIIRIPUNKTIDE LOETELU

Riik: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Keflavíki lennujaam | IS KEF 4 | A | | HC (2), NHC(2) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC (2), NHC(2) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Keflavíki lennujaam

IS KEF 4

A

HC (2), NHC(2)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC (2), NHC(2)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Riik: Norra

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC (2), NHC(2) | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Larvik | NO LAR 1 | P | | HC(2) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC (2), NHC(2) | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC (2), NHC(2) | U, E, O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR)(2)(3), NHC-NT(6) | |
| 1 | = | Nimetus |
| 2 | = | TRACESi kood |
| 3 | = | Liik







  A | = | Lennujaam |
| F | = | Raudtee |
| P | = | Sadam |
| R | = | Maantee |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC (2), NHC(2)

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Larvik

NO LAR 1

P

HC(2)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC (2), NHC(2)

Oslo

NO OSL 4

A

HC (2), NHC(2)

U, E, O

Sortland

NO SLX 1

P

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Skutvik

HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR)(2)(3), NHC-NT(6)

1

=

Nimetus

2

=

TRACESi kood

3

=

Liik

A

=

Lennujaam

F

=

Raudtee

P

=

Sadam

R

=

Maantee

4

=

Kontrollikeskus

5

=

Tooted

| HC | = | Kõik inimtoiduks mõeldud tooted |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muud tooted |
| NT | = | Temperatuurinõuded puuduvad |
| T | = | Külmutatud ja jahutatud tooted |
| T(FR) | = | Külmutatud tooted |
| T(CH) | = | Jahutatud tooted |

HC

=

Kõik inimtoiduks mõeldud tooted

NHC

=

Muud tooted

NT

=

Temperatuurinõuded puuduvad

T

=

Külmutatud ja jahutatud tooted

T(FR)

=

Külmutatud tooted

T(CH)

=

Jahutatud tooted

6

=

Elusloomad

| U | = | Kabjalised ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, kabjalised mets- ja koduloomad |
| --- | --- | --- |
| E | = | Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased |
| O | = | Muud loomad |

U

=

Kabjalised ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, kabjalised mets- ja koduloomad

E

=

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased

O

=

Muud loomad

5–6

=

Erimärkused

| (1) | = | Komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele vastav kontroll, mida teostatakse nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Ainult pakendatud tooted |
| (3) | = | Ainult kalatooted |
| (4) | = | Ainult loomsed valgud |
| (5) | = | Ainult villaga kaetud nahad |
| (6) | = | Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid |
| (7) | = | Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini) |
| (8) | = | Ainult hobuslased |
| (9) | = | Ainult troopilised kalad |
| (10) | = | Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja linnud, välja arvatud silerinnalised linnud |
| (11) | = | Ainult pakendamata loomasööt |
| (12) | = | Kabjaliste ja sõraliste (U) puhul ainult loomaaeda saadetavad kabjalised; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad |
| (13) | = | Nagylak HU: Tegemist on piirikontrollipunkti (toodete jaoks) ja piiriületuspunktiga (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ |
| (14) | = | Mõeldud teatavate inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale vastavalt asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlustele |
| (15) | = | Ainult vesiviljelusloomad |
| (16) | = | Ainult kalajahu |

(1)

=

Komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele vastav kontroll, mida teostatakse nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel

(2)

=

Ainult pakendatud tooted

(3)

=

Ainult kalatooted

(4)

=

Ainult loomsed valgud

(5)

=

Ainult villaga kaetud nahad

(6)

=

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

(7)

=

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

(8)

=

Ainult hobuslased

(9)

=

Ainult troopilised kalad

(10)

=

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja linnud, välja arvatud silerinnalised linnud

(11)

=

Ainult pakendamata loomasööt

(12)

=

Kabjaliste ja sõraliste (U) puhul ainult loomaaeda saadetavad kabjalised; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad

(13)

=

Nagylak HU: Tegemist on piirikontrollipunkti (toodete jaoks) ja piiriületuspunktiga (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ

(14)

=

Mõeldud teatavate inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale vastavalt asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlustele

(15)

=

Ainult vesiviljelusloomad

(16)

=

Ainult kalajahu

---

Parandused

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/141

---

Komisjoni 28. augusti 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/1480 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/107/EÜ ja 2008/50/EÜ mitut lisa, milles on sätestatud välisõhu kvaliteedi hindamisega seotud standardmeetodeid, andmete valideerimist ja proovivõtukohtade paiknemist käsitlevad eeskirjad) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 226, 29. august 2015
  )

Leheküljel 10 II lisa punkti 3 alapunktis a, direktiivi 2008/50/EÜ VI lisa A jao muudatustes

asendatakse

„3.   Plii proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod ei ole muutunud.“

järgmisega:

„3.   Plii proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

Plii proovide võtmise standardmeetodit kirjeldatakse käesoleva lisa A jao punktis 4. Plii kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetodit on kirjeldatud dokumendis EN 14902:2005 „Standard method for measurement of Pb/Cd/As/Ni in the PM10 fraction of suspended particulate matter“.“

Leheküljel 11 II lisa punkti 3 alapunktis a, direktiivi 2008/50/EÜ VI lisa A jao muudatustes

asendatakse

„6.   Benseeni proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod ei ole muutunud.“

järgmisega:

„6.   Benseeni proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

Benseeni kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetodit on kirjeldatud dokumendi EN 14662:2005 „Ambient air quality — Standard method for measurement of benzene concentrations“ osades 1, 2 ja 3.“

---

| 14.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/141

---

Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/2025 (millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 325, 20. detsember 2018
  )

Leheküljel 17 besuugo tabelis (Pagellus bogaraveo)

Pagellus bogaraveo

asendatakse

„Püügipiirkond: 9. (1) püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (SBR/9-)“

järgmisega:

„Püügipiirkond: 9. (1) püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (SBR/09-)“.

---