# Az Európai Unió L 115/2019

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 115 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 62. évfolyam2019. május 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 115

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

62. évfolyam2019. május 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Az Európai Közösségek nevében 1997. november 17-én tett nyilatkozat helyébe lépő, az Energia Charta Egyezmény 26. cikke (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alapján az Energia Charta Titkárságának benyújtandó nyilatkozat | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/680 rendelete (2019. április 30.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/681 rendelete (2019. április 30.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2019/682 határozata (2019. április 9.) az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról | 7 |
| | * | A Tanács (EU) 2019/683 határozata (2019. április 9.) a tagállamoknak az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményéhez (CETS 218 sz.) az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra való felhatalmazásáról | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2019/684 végrehajtási határozata (2019. április 25.) a Japán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság által felügyelt származtatott ügyletek tekintetében Japán által alkalmazott jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek az értékelésre, vitarendezésre és biztosítékokra vonatkozó, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke szerinti követelményekkel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  ) | 11 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2019/685 határozata (2019. április 18.) a 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2019/10) | 16 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Az Európai Közösségek nevében 1997. november 17-én tett nyilatkozat helyébe lépő, az Energia Charta Egyezmény 26. cikke (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alapján az Energia Charta Titkárságának benyújtandó nyilatkozat

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2019/680 rendelete (2019. április 30.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság (EU) 2019/681 rendelete (2019. április 30.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

5

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2019/682 határozata (2019. április 9.) az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról

7

*

A Tanács (EU) 2019/683 határozata (2019. április 9.) a tagállamoknak az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményéhez (CETS 218 sz.) az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra való felhatalmazásáról

9

*

A Bizottság (EU) 2019/684 végrehajtási határozata (2019. április 25.) a Japán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság által felügyelt származtatott ügyletek tekintetében Japán által alkalmazott jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek az értékelésre, vitarendezésre és biztosítékokra vonatkozó, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke szerinti követelményekkel való egyenértékűségének elismeréséről (
  1
  )

1

11

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2019/685 határozata (2019. április 18.) a 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2019/10)

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2019.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 115/1

---

Az Európai Közösségek nevében 1997. november 17-én tett nyilatkozat helyébe lépő, az Energia Charta Egyezmény 26. cikke (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alapján az Energia Charta Titkárságának benyújtandó nyilatkozat

Az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és tagállamaik a következő nyilatkozatot teszik:

| „1. | Az Európai Unió és az Euratom az Energia Charta Egyezmény értelmében vett regionális gazdasági integrációs szervezetek. Az Európai Unió és az Euratom autonóm döntéshozatali és igazságügyi intézményeken keresztül gyakorolják a tagállamaik által rájuk ruházott hatásköröket. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Az Európai Unió, az Euratom és a tagállamaik nemzetközi szinten felelősek az Energia Charta Egyezményben foglalt kötelezettségeiknek a saját hatáskörükön belüli teljesítéséért. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 2014. július 23-án elfogadta az Európai Unió által megkötött nemzetközi megállapodások által létrehozott, a beruházók és az államok közötti vitarendezést végző választott bíróságokkal kapcsolatos pénzügyi felelősség meghatározására vonatkozó keret létrehozásáról szóló 912/2014/EU rendeletet (1) (912/2014/EU rendelet) (2). A rendeletet alkalmazni kell a beruházók és államok közötti, az Energia Charta Egyezmény szerinti, harmadik országbeli felperesek által kezdeményezett vitákra. A rendelet konkrétan a következőkről rendelkezik:
  A.   A 912/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban az európai uniós intézmények, szervek és hivatalok által alkalmazott elbánással kapcsolatos viták esetében az Európai Unió jár el alperesi minőségben.
  B.   A részben vagy teljes mértékben valamely tagállam által alkalmazott elbánással kapcsolatos viták esetében a 912/2014/EU rendelet 8. cikke előírja, hogy







  (1) | Amennyiben a Bizottság olyan értesítést kap, amelyben egy felperes jelzi, hogy valamely megállapodással összhangban választott bírósági eljárást kíván kezdeményezni, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja arról az érintett tagállamot. Amennyiben egy felperes jelzi, hogy választott bírósági eljárást kíván kezdeményezni az Unióval vagy egy tagállammal szemben, a Bizottság az értesítés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felperes nevéről, a megállapodás állítólagosan megsértett rendelkezéseiről, az érintett gazdasági ágazatról, a megállapodást állítólagosan sértő elbánásról, valamint a kártérítési igény összegéről. |
| --- | --- | --- |

3.

A.   A 912/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban az európai uniós intézmények, szervek és hivatalok által alkalmazott elbánással kapcsolatos viták esetében az Európai Unió jár el alperesi minőségben.

B.   A részben vagy teljes mértékben valamely tagállam által alkalmazott elbánással kapcsolatos viták esetében a 912/2014/EU rendelet 8. cikke előírja, hogy

(1)

Amennyiben a Bizottság olyan értesítést kap, amelyben egy felperes jelzi, hogy valamely megállapodással összhangban választott bírósági eljárást kíván kezdeményezni, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja arról az érintett tagállamot. Amennyiben egy felperes jelzi, hogy választott bírósági eljárást kíván kezdeményezni az Unióval vagy egy tagállammal szemben, a Bizottság az értesítés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felperes nevéről, a megállapodás állítólagosan megsértett rendelkezéseiről, az érintett gazdasági ágazatról, a megállapodást állítólagosan sértő elbánásról, valamint a kártérítési igény összegéről.

| (2) | Amennyiben egy tagállam olyan értesítést kap, amelyben egy felperes jelzi, hogy választott bírósági eljárást kíván kezdeményezni, haladéktalanul tájékoztatja arról a Bizottságot. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben egy tagállam olyan értesítést kap, amelyben egy felperes jelzi, hogy választott bírósági eljárást kíván kezdeményezni, haladéktalanul tájékoztatja arról a Bizottságot.

Ezen túlmenően a 912/2014/EU rendelet 9. cikkének értelmében:

| (1) | Az érintett tagállam jár el alperesi minőségben, kivéve, ha a következő helyzetek bármelyike fennáll:








  a) | a Bizottság a 6. cikk szerinti konzultációt követően, e cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján határozatot fogadott el a 8. cikkben említett értesítés vagy tájékoztatás kézhezvételétől számított 45 napon belül; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az érintett tagállam jár el alperesi minőségben, kivéve, ha a következő helyzetek bármelyike fennáll:

a)

a Bizottság a 6. cikk szerinti konzultációt követően, e cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján határozatot fogadott el a 8. cikkben említett értesítés vagy tájékoztatás kézhezvételétől számított 45 napon belül;

| b) | a tagállam a 6. cikk szerinti konzultációt követően, a 8. cikkben említett értesítés vagy tájékoztatás kézhezvételétől számított 45 napon belül írásban megerősítette a Bizottság számára, hogy nem kíván alperesi minőségben eljárni. |
| --- | --- |

b)

a tagállam a 6. cikk szerinti konzultációt követően, a 8. cikkben említett értesítés vagy tájékoztatás kézhezvételétől számított 45 napon belül írásban megerősítette a Bizottság számára, hogy nem kíván alperesi minőségben eljárni.

Amennyiben az a) vagy b) pontban említett helyzetek bármelyike fennáll, az Unió jár el alperesi minőségben.

| (2) | A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a tagállamok rendelkezésére bocsátott teljeskörű és kiegyensúlyozott, tényeken alapuló elemzés, valamint jogi indokolás alapján a 22. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően úgy dönthet, hogy az Unió járjon el alperesi minőségben, amennyiben a következő egy vagy több körülmény fennáll:








  a) | a 3. cikkben foglalt kritériumoknak megfelelően egészében vagy legalább részben az Uniót terhelné a vitából eredő esetleges pénzügyi felelősség; |
| --- | --- | --- |

(2)

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a tagállamok rendelkezésére bocsátott teljeskörű és kiegyensúlyozott, tényeken alapuló elemzés, valamint jogi indokolás alapján a 22. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően úgy dönthet, hogy az Unió járjon el alperesi minőségben, amennyiben a következő egy vagy több körülmény fennáll:

a)

a 3. cikkben foglalt kritériumoknak megfelelően egészében vagy legalább részben az Uniót terhelné a vitából eredő esetleges pénzügyi felelősség;

| b) | a vita az Unió intézményei, szervei vagy hivatalai által alkalmazott elbánással is kapcsolatos. |
| --- | --- |

b)

a vita az Unió intézményei, szervei vagy hivatalai által alkalmazott elbánással is kapcsolatos.

| (3) | A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a tagállamok rendelkezésére bocsátott teljeskörű és kiegyensúlyozott, tényeken alapuló elemzés, valamint jogi indokolás alapján a 22. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően úgy dönthet, hogy az Unió járjon el alperesi minőségben, amennyiben hasonló elbánás miatt egy kapcsolódó kereset alapján a WTO keretében eljárás folyik az Unió ellen, feltéve, hogy létrehoztak egy bizottságot, a kereset ugyanarra a konkrét jogi problémára vonatkozik, és a WTO keretében folytatott eljárásban való következetes érvelés érdekében ez szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a tagállamok rendelkezésére bocsátott teljeskörű és kiegyensúlyozott, tényeken alapuló elemzés, valamint jogi indokolás alapján a 22. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően úgy dönthet, hogy az Unió járjon el alperesi minőségben, amennyiben hasonló elbánás miatt egy kapcsolódó kereset alapján a WTO keretében eljárás folyik az Unió ellen, feltéve, hogy létrehoztak egy bizottságot, a kereset ugyanarra a konkrét jogi problémára vonatkozik, és a WTO keretében folytatott eljárásban való következetes érvelés érdekében ez szükséges.

[...]

| (5) | A Bizottság és az érintett tagállam a 8. cikkben említett értesítés vagy tájékoztatás kézhezvételét követően a 6. cikk szerint haladéktalanul konzultációt kezd az ügy e cikknek megfelelő lefolytatásával kapcsolatban. A Bizottság és az érintett tagállam gondoskodik arról, hogy a megállapodásban előírt határidőket betartsák. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság és az érintett tagállam a 8. cikkben említett értesítés vagy tájékoztatás kézhezvételét követően a 6. cikk szerint haladéktalanul konzultációt kezd az ügy e cikknek megfelelő lefolytatásával kapcsolatban. A Bizottság és az érintett tagállam gondoskodik arról, hogy a megállapodásban előírt határidőket betartsák.

C.   Az Európai Unió – azt követően, hogy meghatározta, hogy valamely vita során ki járjon el alperesként a 912/2014/EU rendelet említett rendelkezéseivel összhangban – az azon napot követő 60 napon belül tájékoztatja a felperest, amelyen az értesítést küldött arról, hogy vitát készül kezdeményezni. Ez nem érinti az Európai Unió és a tagállamok között a beruházások tekintetében érvényes hatáskörmegosztást.

| 4. | Az Európai Unió Bírósága az Európai Unió és az Euratom igazságszolgáltatási intézményeként illetékes az alapító szerződések és az azok keretében elfogadott jogi aktusok alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatos valamennyi kérdés megvizsgálására, ideértve az Európai Unió és az Euratom által kötött nemzetközi megállapodásokat is, amelyekre bizonyos feltételek mellett hivatkozni lehet a Bíróságon. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az olyan ügyek, amelyeket egy másik, nem uniós Szerződő Fél felperese az Unió alapító szerződései szerinti valamely keresettípust alkalmazva az Európai Unió Bírósága elé visz, az Energia Charta Szerződés 26. cikke (2) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartoznak (3). Mivel az Unió jogrendszere lehetőséget biztosít ilyen jellegű keresetek benyújtására, sem az Európai Unió, sem az Euratom nem adta feltétel nélküli beleegyezését ahhoz, hogy a viták nemzetközi békéltető vagy döntőbíróság elé kerüljenek. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A nemzetközi választottbíráskodást illetően le kell szögezni, hogy az ICSID-egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az Európai Unió és az Euratom annak részes feleivé váljanak. Az ICSID kiegészítő intézkedéseinek rendelkezései szintén nem teszik lehetővé, hogy az Európai Unió és az Euratom alkalmazza őket. Az Európai Unióval és az Euratommal szemben hozott választott bírósági határozatokat az uniós intézmények hajtják végre az Energia Charta Szerződés 26. cikkének (8) bekezdése szerinti kötelezettségükkel összhangban.” |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 912/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unió által megkötött nemzetközi megállapodások által létrehozott, a beruházók és az államok közötti vitarendezést végző választott bíróságokkal kapcsolatos pénzügyi felelősség meghatározására vonatkozó keret létrehozásáról (HL L 257., 2014.8.28., 121-134. o.).

1

(2)  A nagyobb jogbiztonság érdekében e nyilatkozat célja a 912/2014/EU rendelet elfogadása következményeinek kezelése az olyan országokból származó felperesek által kezdeményezett ügyekkel kapcsolatban, amelyek az Energia Charta Szerződés nem uniós szerződő feleinek minősülnek. Ez a nyilatkozat nem terjed ki a valamely tagállamból származó beruházók és az Energia Charta Szerződés értelmében vett tagállamok közötti vitákra. Az EU és tagállamai egy későbbi szakaszban foglalkozhatnak e kérdéssel.

2

(3)  A 26. cikk (2) bekezdésének a) pontja alkalmazandó akkor is, ha az Európai Unió Bírósága – a valamely tagállam bírósága vagy törvényszéke által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikke alapján benyújtott, előzetes döntésre irányuló kérelem formájában – esetlegesen felkérést kap az Energia Charta Szerződés alkalmazásának vagy értelmezésének vizsgálatára.

3

---

RENDELETEK

| 2019.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 115/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 115/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/680 RENDELETE

(2019. április 30.)

a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2018. július 30-i szakvéleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a fenilén-bisz-difeniltriazin fényvédő és egyéb kozmetikai termékekben UV-szűrőként legfeljebb 5 tömegszázalékos koncentrációban biztonságosan felhasználható, ugyanakkor a felhasználás kizárólag bőrön alkalmazott kozmetikai termékekben biztonságos, az olyan termékekben viszont nem, amelyek belélegzéssel történő expozícióhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

(1)

A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2018. július 30-i szakvéleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a fenilén-bisz-difeniltriazin fényvédő és egyéb kozmetikai termékekben UV-szűrőként legfeljebb 5 tömegszázalékos koncentrációban biztonságosan felhasználható, ugyanakkor a felhasználás kizárólag bőrön alkalmazott kozmetikai termékekben biztonságos, az olyan termékekben viszont nem, amelyek belélegzéssel történő expozícióhoz vezethetnek.

| (2) | Az FBTB szakvéleménye alapján, valamint a technikai és tudományos haladás figyelembevétele érdekében a fenilén-bisz-difeniltriazin használatát indokolt engedélyezni kozmetikai termékekben UV-szűrőként legfeljebb 5 tömegszázalékos koncentrációban, kivéve az olyan alkalmazásokat, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

(2)

Az FBTB szakvéleménye alapján, valamint a technikai és tudományos haladás figyelembevétele érdekében a fenilén-bisz-difeniltriazin használatát indokolt engedélyezni kozmetikai termékekben UV-szűrőként legfeljebb 5 tömegszázalékos koncentrációban, kivéve az olyan alkalmazásokat, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.

| (3) | Az 1223/2009/EK rendelet VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1223/2009/EK rendelet VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet VI. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 59. o.

1

(2)  SCCS/1594/18.

2

---

MELLÉKLET

Az 1223/2009/EK rendelet VI. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

| | Az anyag azonosítása | Feltételek | |
| --- | --- | --- | --- |
| Hivatkozási szám | Kémiai név/INN/XAN | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EC-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „31 | 3,3′-(1,4-polifenilén)bisz(5,6-difenil-1,2,4-triazin) | Fenilén-bisz-difeniltriazin | 55514-22-2 | 700-823-1 | | 5 % | Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.” | |

Az anyag azonosítása

Feltételek

Hivatkozási szám

Kémiai név/INN/XAN

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EC-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„31

3,3′-(1,4-polifenilén)bisz(5,6-difenil-1,2,4-triazin)

Fenilén-bisz-difeniltriazin

55514-22-2

700-823-1

5 %

Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.”

---

| 2019.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 115/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 115/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/681 RENDELETE

(2019. április 30.)

a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2-Chloro-p-Phenylenediamine vegyi anyagot, beleértve annak szulfát- és dihidroklorid-sóit is, legfeljebb 4,6 %-os koncentrációban szemöldök- és szempillafestésre szolgáló készítményekben használják. A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2013. szeptember 19-i véleményében (2) (a továbbiakban: FBTB-vélemény) megállapította, hogy a 2-Chloro-p-Phenylenediamine szemöldök- és szempillafestésre szolgáló oxidáló hajfestékkészítményekben legfeljebb 4,6 %-os koncentrációban való használatára vonatkozóan nem lehet elégséges biztonsági tűréshatárt megállapítani. Az FBTB kijelentette továbbá, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján és a génmutáció indukciójára vonatkozó megfelelő in vivo vizsgálat hiányában nem lehet következtetést levonni a 2-Chloro-p-Phenylenediamine genotoxikus potenciáljáról. Ezért az FBTB a 2-Chloro-p-Phenylenediamine használatát nem tekintette biztonságosnak a fogyasztókra nézve. Az FBTB ezt követően egyértelművé tette, hogy véleménye szerint a 2-Chloro-p-Phenylenediamine szulfát- és dihidroklorid-sóit ugyanolyan óvatossággal kell kezelni, mint a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-t, amíg biztonságosságukat nem bizonyítják, mivel alapszerkezetük, beleértve a genotoxikus potenciált is, megegyezik a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-éval. Az FBTB továbbá tisztázta, hogy az FBTB véleménye és következtetései kiterjeszthetők a hajra is (3). |
| --- | --- |

(1)

A 2-Chloro-p-Phenylenediamine vegyi anyagot, beleértve annak szulfát- és dihidroklorid-sóit is, legfeljebb 4,6 %-os koncentrációban szemöldök- és szempillafestésre szolgáló készítményekben használják. A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2013. szeptember 19-i véleményében (2) (a továbbiakban: FBTB-vélemény) megállapította, hogy a 2-Chloro-p-Phenylenediamine szemöldök- és szempillafestésre szolgáló oxidáló hajfestékkészítményekben legfeljebb 4,6 %-os koncentrációban való használatára vonatkozóan nem lehet elégséges biztonsági tűréshatárt megállapítani. Az FBTB kijelentette továbbá, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján és a génmutáció indukciójára vonatkozó megfelelő in vivo vizsgálat hiányában nem lehet következtetést levonni a 2-Chloro-p-Phenylenediamine genotoxikus potenciáljáról. Ezért az FBTB a 2-Chloro-p-Phenylenediamine használatát nem tekintette biztonságosnak a fogyasztókra nézve. Az FBTB ezt követően egyértelművé tette, hogy véleménye szerint a 2-Chloro-p-Phenylenediamine szulfát- és dihidroklorid-sóit ugyanolyan óvatossággal kell kezelni, mint a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-t, amíg biztonságosságukat nem bizonyítják, mivel alapszerkezetük, beleértve a genotoxikus potenciált is, megegyezik a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-éval. Az FBTB továbbá tisztázta, hogy az FBTB véleménye és következtetései kiterjeszthetők a hajra is (3).

| (2) | Az FBTB véleményének és azt követő pontosításának fényében a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-nak, valamint szulfát- és dihidroklorid-sóinak szemöldök- és szempillafestésre szolgáló termékekben való használata potenciálisan kockázatot jelenthet az emberi egészségre. A hajfestésre szolgáló termékek esetében a vegyi anyagnak való expozíció még ennél is nagyobb, mivel ezeket a termékeket a test nagyobb felületére viszik fel. Ennek alapján és az FBTB pontosításának fényében a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-nak, valamint szulfát- és dihidroklorid-sóinak hajfestésre szolgáló termékekben való használata potenciálisan kockázatot jelenthet az emberi egészségre. Ezért a 2-Chloro-p-Phenylenediamine, valamint szulfát- és dihidroklorid-sói hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékekben való használatát indokolt megtiltani, és azokat fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének a tiltott anyagokat tartalmazó jegyzékébe. |
| --- | --- |

(2)

Az FBTB véleményének és azt követő pontosításának fényében a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-nak, valamint szulfát- és dihidroklorid-sóinak szemöldök- és szempillafestésre szolgáló termékekben való használata potenciálisan kockázatot jelenthet az emberi egészségre. A hajfestésre szolgáló termékek esetében a vegyi anyagnak való expozíció még ennél is nagyobb, mivel ezeket a termékeket a test nagyobb felületére viszik fel. Ennek alapján és az FBTB pontosításának fényében a 2-Chloro-p-Phenylenediamine-nak, valamint szulfát- és dihidroklorid-sóinak hajfestésre szolgáló termékekben való használata potenciálisan kockázatot jelenthet az emberi egészségre. Ezért a 2-Chloro-p-Phenylenediamine, valamint szulfát- és dihidroklorid-sói hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékekben való használatát indokolt megtiltani, és azokat fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletének a tiltott anyagokat tartalmazó jegyzékébe.

| (3) | Indokolt észszerű időt biztosítani arra, hogy az ipar alkalmazkodni tudjon az új tilalomhoz. Ezen időszak hosszának meghatározásakor meg kell találni az egyensúlyt a gazdasági szereplők érdekei és a meghatározott konkrét egészségügyi kockázati tényezők között. |
| --- | --- |

(3)

Indokolt észszerű időt biztosítani arra, hogy az ipar alkalmazkodni tudjon az új tilalomhoz. Ezen időszak hosszának meghatározásakor meg kell találni az egyensúlyt a gazdasági szereplők érdekei és a meghatározott konkrét egészségügyi kockázati tényezők között.

| (4) | Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

2019. november 22-től az e rendelet által betiltott anyagokat tartalmazó, hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékek nem hozhatók forgalomba az Európai Unióban.

2020. február 22-től az e rendelet által betiltott anyagokat tartalmazó, hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékek nem forgalmazhatók az Európai Unióban.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2019. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 59. o.

1

(2)  SCCS/1510/13.

2

(3)  Az FBTB 2018. június 21-22-i plenáris ülésén készült jegyzőkönyv.

3

---

MELLÉKLET

Az 1223/2009/EK rendelet II. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Hivatkozási szám | Kémiai név/INN | CAS-szám | EK-szám |
| --- | --- | --- | --- |
| „1384 | 2-klór-benzol-1,4-diamin (2-Chloro-p-Phenylenediamine), szulfát- és dihidroklorid-sói (*1) hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékekben való használata | 615-66-7
  61702-44-1 (szulfát)
  615-46-3 (dihidroklorid) | 210-441-2
  262-915-3
  210-427-6 |

Hivatkozási szám

Kémiai név/INN

CAS-szám

EK-szám

„1384

2-klór-benzol-1,4-diamin (2-Chloro-p-Phenylenediamine), szulfát- és dihidroklorid-sói (*1) hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékekben való használata

615-66-7

61702-44-1 (szulfát)

615-46-3 (dihidroklorid)

210-441-2

262-915-3

210-427-6

---

(*1)  
  2019. november 22-től a szóban forgó anyagokat tartalmazó, hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékek nem hozhatók forgalomba az Európai Unióban. 2020. február 22-től a szóban forgó anyagokat tartalmazó, hajfestésre, valamint szemöldökfestésre és szempillafestésre szolgáló termékek nem forgalmazhatók az Európai Unióban.”

*1

---

HATÁROZATOK

| 2019.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 115/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 115/7

---

A TANÁCS (EU) 2019/682 HATÁROZATA

(2019. április 9.)

az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | 2013. június 6-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió nevében részt vegyen a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló 108. sz. európa tanácsi egyezmény (a továbbiakban: a 108. sz. egyezmény) módosításával, valamint a korszerűsített egyezményhez történő uniós csatlakozás feltételeivel és módjával kapcsolatos tárgyalásokon. |
| --- | --- |

(1)

2013. június 6-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió nevében részt vegyen a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló 108. sz. európa tanácsi egyezmény (a továbbiakban: a 108. sz. egyezmény) módosításával, valamint a korszerűsített egyezményhez történő uniós csatlakozás feltételeivel és módjával kapcsolatos tárgyalásokon.

| (2) | A 108. sz. egyezményt módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a módosító jegyzőkönyv) az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2018. május 18-án fogadta el. |
| --- | --- |

(2)

A 108. sz. egyezményt módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a módosító jegyzőkönyv) az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2018. május 18-án fogadta el.

| (3) | A módosító jegyzőkönyv célja, hogy kiszélesítse a 108. sz. egyezmény alapján biztosított adatvédelem hatályát, növelje annak szintjét és javítsa hatékonyságát. |
| --- | --- |

(3)

A módosító jegyzőkönyv célja, hogy kiszélesítse a 108. sz. egyezmény alapján biztosított adatvédelem hatályát, növelje annak szintjét és javítsa hatékonyságát.

| (4) | A módosított 108. sz. egyezmény rendelkezései az uniós jog hatálya alá tartozó és az annak hatályán kívül eső tevékenységekre – úgy mint a nemzetbiztonság és a honvédelem – is kiterjednek. |
| --- | --- |

(4)

A módosított 108. sz. egyezmény rendelkezései az uniós jog hatálya alá tartozó és az annak hatályán kívül eső tevékenységekre – úgy mint a nemzetbiztonság és a honvédelem – is kiterjednek.

| (5) | A módosított 108. sz. egyezmény rendelkezései – amennyiben azok az uniós jog hatálya alá tartozó tevékenységekkel összefüggésben személyes adatok feldolgozására vonatkoznak – a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése értelmében érinthetik a közös szabályokat vagy megváltoztathatják azok alkalmazási körét, mivel ezek a rendelkezések az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) említettekkel azonos elveken alapulnak. |
| --- | --- |

(5)

A módosított 108. sz. egyezmény rendelkezései – amennyiben azok az uniós jog hatálya alá tartozó tevékenységekkel összefüggésben személyes adatok feldolgozására vonatkoznak – a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése értelmében érinthetik a közös szabályokat vagy megváltoztathatják azok alkalmazási körét, mivel ezek a rendelkezések az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) említettekkel azonos elveken alapulnak.

| (6) | Mivel a módosított 108. sz. egyezmény az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben említett elveken alapuló biztosítékokat tartalmazna, hatálybalépése hozzájárul majd az uniós adatvédelmi normák globális szintű előmozdításához, megkönnyíti majd a108. sz. egyezmény uniós és nem uniós részes felei közötti adatáramlást, biztosítja majd, hogy az uniós tagállamok eleget tegyenek a 108. sz. egyezmény szerinti nemzetközi kötelezettségeiknek, és majd lehetővé teszi az Uniónak a 108. sz. egyezményhez való a jövőbeli csatlakozását. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a módosított 108. sz. egyezmény az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2016/680 irányelvben említett elveken alapuló biztosítékokat tartalmazna, hatálybalépése hozzájárul majd az uniós adatvédelmi normák globális szintű előmozdításához, megkönnyíti majd a108. sz. egyezmény uniós és nem uniós részes felei közötti adatáramlást, biztosítja majd, hogy az uniós tagállamok eleget tegyenek a 108. sz. egyezmény szerinti nemzetközi kötelezettségeiknek, és majd lehetővé teszi az Uniónak a 108. sz. egyezményhez való a jövőbeli csatlakozását.

| (7) | Az Unió nem írhatja alá vagy nem erősítheti meg a módosító jegyzőkönyvet, mivel a 108. sz. egyezmény úgy rendelkezik, hogy annak csak államok a részes felei. |
| --- | --- |

(7)

Az Unió nem írhatja alá vagy nem erősítheti meg a módosító jegyzőkönyvet, mivel a 108. sz. egyezmény úgy rendelkezik, hogy annak csak államok a részes felei.

| (8) | Ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva aláírják a módosító jegyzőkönyvet, amennyiben annak rendelkezései az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, |
| --- | --- |

(8)

Ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva aláírják a módosító jegyzőkönyvet, amennyiben annak rendelkezései az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács felhatalmazást ad a tagállamoknak arra, hogy az Unió érdekében megerősítik az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét módosító jegyzőkönyvet, amennyiben annak rendelkezései az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Luxembourgban, 2019. április 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

2

---

| 2019.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 115/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 115/9

---

A TANÁCS (EU) 2019/683 HATÁROZATA

(2019. április 9.)

a tagállamoknak az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményéhez (CETS 218 sz.) az Európai Unió érdekében történő csatlakozásra való felhatalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (8) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményét (a továbbiakban: az egyezmény) 2016. július 3-án keltezték Saint-Denis-ben és azóta áll nyitva aláírásra és megerősítésre. |
| --- | --- |

(1)

Az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményét (a továbbiakban: az egyezmény) 2016. július 3-án keltezték Saint-Denis-ben és azóta áll nyitva aláírásra és megerősítésre.

| (2) | Az egyezmény célja, hogy biztonságos, védett és barátságos környezet biztosítson a labdarúgó-mérkőzéseken és más sporteseményeken. |
| --- | --- |

(2)

Az egyezmény célja, hogy biztonságos, védett és barátságos környezet biztosítson a labdarúgó-mérkőzéseken és más sporteseményeken.

| (3) | Az egyezmény 11. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése, amely a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontokra vonatkozik, érintheti a közös szabályokat vagy megváltoztathatja azok alkalmazási körét az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikkének (2) bekezdése értelmében, mivel ezek a rendelkezések egybeesnek a 2002/348/IB tanácsi határozatban (2) foglalt bizonyos kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

(3)

Az egyezmény 11. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése, amely a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontokra vonatkozik, érintheti a közös szabályokat vagy megváltoztathatja azok alkalmazási körét az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikkének (2) bekezdése értelmében, mivel ezek a rendelkezések egybeesnek a 2002/348/IB tanácsi határozatban (2) foglalt bizonyos kötelezettségekkel.

| (4) | Az Uniónak az egyezményhez nyújtott támogatása fontos a sporteseményekhez kapcsolódó erőszak elleni küzdelem tekintetében, és kiegészítené az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Erasmus+ program sporttal foglalkozó fejezete alapján nyújtott projekttámogatás révén e területen már megtett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(4)

Az Uniónak az egyezményhez nyújtott támogatása fontos a sporteseményekhez kapcsolódó erőszak elleni küzdelem tekintetében, és kiegészítené az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Erasmus+ program sporttal foglalkozó fejezete alapján nyújtott projekttámogatás révén e területen már megtett erőfeszítéseket.

| (5) | Az Unió nem csatlakozhat az egyezményhez, mivel annak részes felei kizárólag államok lehetnek. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió nem csatlakozhat az egyezményhez, mivel annak részes felei kizárólag államok lehetnek.

| (6) | Ezért az egyezménynek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó részei tekintetében a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva aláírják és megerősítsék az egyezményt. |
| --- | --- |

(6)

Ezért az egyezménynek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó részei tekintetében a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva aláírják és megerősítsék az egyezményt.

| (7) | A 2002/348/IB határozat kötelező az Egyesült Királyságra és Írországra nézve, így ezek a tagállamok részt vesznek e határozat elfogadásában. |
| --- | --- |

(7)

A 2002/348/IB határozat kötelező az Egyesült Királyságra és Írországra nézve, így ezek a tagállamok részt vesznek e határozat elfogadásában.

| (8) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok felhatalmazást kapnak, hogy csatlakozzanak az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményéhez (CETS 218 sz.) annak 11. cikke (2), (3) és (4) bekezdése tekintetében.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Luxembourgban, 2019. április 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

G. CIAMBA

---

(1)  
  2019. március 12-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).]

1

(2)  A Tanács 2002/348/IB határozata (2002. április 25.) a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról (HL L 121., 2002.5.8., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

3

---

| 2019.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 115/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 115/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2019/684 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. április 25.)

a Japán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság által felügyelt származtatott ügyletek tekintetében Japán által alkalmazott jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedéseknek az értékelésre, vitarendezésre és biztosítékokra vonatkozó, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke szerinti követelményekkel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Értékpapír-bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 648/2012/EU rendelet 13. cikke mechanizmust hoz létre az Unió és a harmadik országok által az említett rendelet hatálya alá tartozó területeken bevezetett jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezések közötti összhang biztosítására. A Bizottság felhatalmazással rendelkezik olyan egyenértékűségi határozatok elfogadására, amelyekben egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedéseit egyenértékűnek nyilvánítja a 648/2012/EU rendelet 4., 9., 10. és 11. cikkében megállapított követelményekkel, és így az említett rendelet hatálya alá tartozó ügyletet kötő szerződő felek – ha legalább egyikük a szóban forgó harmadik országbeli székhellyel rendelkezik – az említett követelményeket a szóban forgó harmadik ország jogi keretrendszerében foglalt követelményeknek való megfeleléssel teljesítik. Az egyenértékűségi nyilatkozat elkerüli a párhuzamos vagy egymásnak ellentmondó szabályok alkalmazását. Továbbá az egyenértékűségi nyilatkozat hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez, vagyis a harmadik országokkal közösen elfogadott és az említett rendeletben megállapított elvek nemzetközileg egységes alkalmazásának biztosításával csökkenti a rendszerszintű kockázatot, és növeli a származékos piacok átláthatóságát. |
| --- | --- |

(1)

A 648/2012/EU rendelet 13. cikke mechanizmust hoz létre az Unió és a harmadik országok által az említett rendelet hatálya alá tartozó területeken bevezetett jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezések közötti összhang biztosítására. A Bizottság felhatalmazással rendelkezik olyan egyenértékűségi határozatok elfogadására, amelyekben egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedéseit egyenértékűnek nyilvánítja a 648/2012/EU rendelet 4., 9., 10. és 11. cikkében megállapított követelményekkel, és így az említett rendelet hatálya alá tartozó ügyletet kötő szerződő felek – ha legalább egyikük a szóban forgó harmadik országbeli székhellyel rendelkezik – az említett követelményeket a szóban forgó harmadik ország jogi keretrendszerében foglalt követelményeknek való megfeleléssel teljesítik. Az egyenértékűségi nyilatkozat elkerüli a párhuzamos vagy egymásnak ellentmondó szabályok alkalmazását. Továbbá az egyenértékűségi nyilatkozat hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez, vagyis a harmadik országokkal közösen elfogadott és az említett rendeletben megállapított elvek nemzetközileg egységes alkalmazásának biztosításával csökkenti a rendszerszintű kockázatot, és növeli a származékos piacok átláthatóságát.

| (2) | A 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése – mely rendeletet a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) és az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) egészíti ki – meghatározza az Unió jogi követelményeit a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítésével, a portfóliótömörítés elvégzésével és azon megállapodásokkal kapcsolatban, amelyek alapján a portfóliókat nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében egyeztették. Ezen túlmenően az említett bekezdések megállapítják az említett ügyletekkel kapcsolatos értékelési és vitarendezési kötelezettségekre (a működésikockázat-csökkentési technikákra), valamint a biztosítékeszközök (biztosítékok) szerződő felek közötti cseréjével kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

A 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése – mely rendeletet a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) és az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) egészíti ki – meghatározza az Unió jogi követelményeit a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítésével, a portfóliótömörítés elvégzésével és azon megállapodásokkal kapcsolatban, amelyek alapján a portfóliókat nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében egyeztették. Ezen túlmenően az említett bekezdések megállapítják az említett ügyletekkel kapcsolatos értékelési és vitarendezési kötelezettségekre (a működésikockázat-csökkentési technikákra), valamint a biztosítékeszközök (biztosítékok) szerződő felek közötti cseréjével kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó követelményeket.

| (3) | Annak érdekében, hogy egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási rendszere egyenértékűnek minősüljön az Unió rendszerével a működésikockázat-csökkentési technikákkal és a biztosítékokkal kapcsolatos követelmények tekintetében, az alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedések érdemi eredményének egyenértékűnek kell lennie a 648/2012/EU rendelet 11. cikke szerinti uniós követelményekkel, és biztosítania kell a szakmai titoktartás e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmét; továbbá a jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan kell alkalmazni és méltányos és torzításoktól mentes módon kell érvényesíteni, hogy ezáltal biztosítható legyen a hatékony felügyelet és végrehajtás az adott harmadik országban. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy Japán jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszere biztosítja-e, hogy a nem központi szerződő felek által elszámolt és legalább egy, az említett harmadik országban székhellyel rendelkező szerződő fél részvételével kötött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek ne tegyék ki az uniós pénzügyi piacokat nagyobb kockázatnak, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási rendszere egyenértékűnek minősüljön az Unió rendszerével a működésikockázat-csökkentési technikákkal és a biztosítékokkal kapcsolatos követelmények tekintetében, az alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedések érdemi eredményének egyenértékűnek kell lennie a 648/2012/EU rendelet 11. cikke szerinti uniós követelményekkel, és biztosítania kell a szakmai titoktartás e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmét; továbbá a jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket hatékonyan kell alkalmazni és méltányos és torzításoktól mentes módon kell érvényesíteni, hogy ezáltal biztosítható legyen a hatékony felügyelet és végrehajtás az adott harmadik országban. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy Japán jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszere biztosítja-e, hogy a nem központi szerződő felek által elszámolt és legalább egy, az említett harmadik országban székhellyel rendelkező szerződő fél részvételével kötött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek ne tegyék ki az uniós pénzügyi piacokat nagyobb kockázatnak, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban.

| (4) | A Bizottság 2013. szeptember 1-jén megkapta az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA) szakvéleményét a Japánban (4) alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszerről, amely többek között a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó működésikockázat-csökkentési technikákra vonatkozik. Szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy ami a tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket illeti, Japánban nem létezett jogilag kötelező erejű előírás a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítése, a portfólióegyeztetés lefolytatása, a portfóliótömörítés lebonyolítása, a portfólió értékelése, a vitarendezési követelmény, illetve a biztosítékok szerződő felek közötti cseréje tekintetében. Az ESMA azt is megjegyezte, hogy a bilaterális biztosítékokra vonatkozó keretrendszerek egyenértékűségét az adott pillanatban nem lehetett értékelni, mivel a bilaterális biztosítékokra vonatkozó uniós szabályokat meghatározó uniós technikai standardok még nem voltak kidolgozva. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2013. szeptember 1-jén megkapta az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA) szakvéleményét a Japánban (4) alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszerről, amely többek között a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó működésikockázat-csökkentési technikákra vonatkozik. Szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy ami a tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket illeti, Japánban nem létezett jogilag kötelező erejű előírás a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítése, a portfólióegyeztetés lefolytatása, a portfóliótömörítés lebonyolítása, a portfólió értékelése, a vitarendezési követelmény, illetve a biztosítékok szerződő felek közötti cseréje tekintetében. Az ESMA azt is megjegyezte, hogy a bilaterális biztosítékokra vonatkozó keretrendszerek egyenértékűségét az adott pillanatban nem lehetett értékelni, mivel a bilaterális biztosítékokra vonatkozó uniós szabályokat meghatározó uniós technikai standardok még nem voltak kidolgozva.

| (5) | A Bizottság az értékelés során figyelembe vette az ESMA szakvéleményét, valamint az időközben bekövetkezett szabályozási fejleményeket is. Ez a határozat nemcsak a Japánban alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási követelmények összehasonlító elemzésén alapul, hanem e követelmények eredményének, valamint annak értékelésén is, hogy e követelmények alkalmasak-e arra, hogy oly módon csökkentsék a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekből fakadó kockázatokat, hogy az egyenértékűnek minősüljön a 648/2012/EU rendeletben megállapított követelmények eredményével. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az értékelés során figyelembe vette az ESMA szakvéleményét, valamint az időközben bekövetkezett szabályozási fejleményeket is. Ez a határozat nemcsak a Japánban alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási követelmények összehasonlító elemzésén alapul, hanem e követelmények eredményének, valamint annak értékelésén is, hogy e követelmények alkalmasak-e arra, hogy oly módon csökkentsék a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekből fakadó kockázatokat, hogy az egyenértékűnek minősüljön a 648/2012/EU rendeletben megállapított követelmények eredményével.

| (6) | A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre Japánban alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket a pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló 1948. évi 25. törvény (Financial Instruments and Exchange Act, a továbbiakban: FIEA) tartalmazza, és azok a pénzügyi instrumentumokkal foglalkozó vállalkozókra (Financial Instrument Business Operators, a továbbiakban: FIBO-k) és a nyilvántartott pénzügyi intézményekre (Registered Financial Institutions, a továbbiakban: RFI-k) alkalmazandók, amelyek magukban foglalják a szabályozott bankokat, a szövetkezeteket, a biztosítókat, a nyugdíjalapokat és a befektetési alapokat. A Japán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Financial Services Agency of Japan, a továbbiakban: JFSA) széles hatáskörrel rendelkezik a FIEA végrehajtására, és egy miniszteri rendelet, felügyeleti iránymutatások és nyilvános értesítések (a továbbiakban együttesen: a japán tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó szabályok) révén látja el feladatát. A JFSA joghatósággal rendelkezik a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében, kivéve a tőzsdén kívüli származtatott áruügyleteket, amelyek a japán Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a japán Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium joghatósága alá tartoznak. |
| --- | --- |

(6)

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre Japánban alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezéseket a pénzügyi eszközökről és a tőzsdéről szóló 1948. évi 25. törvény (Financial Instruments and Exchange Act, a továbbiakban: FIEA) tartalmazza, és azok a pénzügyi instrumentumokkal foglalkozó vállalkozókra (Financial Instrument Business Operators, a továbbiakban: FIBO-k) és a nyilvántartott pénzügyi intézményekre (Registered Financial Institutions, a továbbiakban: RFI-k) alkalmazandók, amelyek magukban foglalják a szabályozott bankokat, a szövetkezeteket, a biztosítókat, a nyugdíjalapokat és a befektetési alapokat. A Japán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Financial Services Agency of Japan, a továbbiakban: JFSA) széles hatáskörrel rendelkezik a FIEA végrehajtására, és egy miniszteri rendelet, felügyeleti iránymutatások és nyilvános értesítések (a továbbiakban együttesen: a japán tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó szabályok) révén látja el feladatát. A JFSA joghatósággal rendelkezik a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében, kivéve a tőzsdén kívüli származtatott áruügyleteket, amelyek a japán Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a japán Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium joghatósága alá tartoznak.

| (7) | Azok a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó szabályok, amelyeket Japán a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel kapcsolatos működésikockázat-csökkentési technikák tekintetében előír, továbbra sem kielégítőek a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben foglalt kötelezettségekhez viszonyítva, különösen a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítését, a portfóliótömörítés elvégzését és a portfóliók közötti egyeztetés módját illetően. E határozat ezért csak a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott értékelési és vitarendezési kötelezettségekre, valamint a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében és az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt, a biztosítékokkal kapcsolatos követelményekre vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási szabályokra terjed ki. |
| --- | --- |

(7)

Azok a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó szabályok, amelyeket Japán a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekkel kapcsolatos működésikockázat-csökkentési technikák tekintetében előír, továbbra sem kielégítőek a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben foglalt kötelezettségekhez viszonyítva, különösen a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítését, a portfóliótömörítés elvégzését és a portfóliók közötti egyeztetés módját illetően. E határozat ezért csak a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott értékelési és vitarendezési kötelezettségekre, valamint a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében és az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt, a biztosítékokkal kapcsolatos követelményekre vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási szabályokra terjed ki.

| (8) | Az ügyletek értékelésére és a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében alkalmazandó vitarendezésre vonatkozó követelmények tekintetében Japán tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó szabályai a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglaltakhoz hasonló kötelezettségeket tartalmaznak. A felügyeleti iránymutatások IV-2-4. szakasza különös rendelkezéseket foglal magában a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében alkalmazandó vitarendezésre, a miniszteri rendelet 123. cikke pedig meghatározza a biztosítékcsere céljából végzett napi értékelések elvégzésére vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(8)

Az ügyletek értékelésére és a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében alkalmazandó vitarendezésre vonatkozó követelmények tekintetében Japán tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó szabályai a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglaltakhoz hasonló kötelezettségeket tartalmaznak. A felügyeleti iránymutatások IV-2-4. szakasza különös rendelkezéseket foglal magában a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek esetében alkalmazandó vitarendezésre, a miniszteri rendelet 123. cikke pedig meghatározza a biztosítékcsere céljából végzett napi értékelések elvégzésére vonatkozó követelményeket.

| (9) | A nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó biztosítékok tekintetében Japán jogilag kötelező erejű előírásai a JFSA által elfogadott, 2016. március 31-én kihirdetett és 2016. szeptember 1-jén hatályba lépett végleges rendeletekből állnak. Ezek a rendeletek a következők: a pénzügyi instrumentumok üzletágáról szóló, 2007. augusztus 6-i 52. sz. miniszteri rendelet (annak kiegészítő rendelkezéseivel együtt), a Pénzügyi Felügyeleti Hatóságról szóló, 2016. március 31-i 15., 16. és 17. sz., valamint a 2017. augusztus 25-i 33. sz. nyilvános értesítés, a nagybankok felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata stb., valamint a 2017. augusztus 25-i 33. sz. törvény), a kis és közepes méretű, valamint a regionális pénzügyi intézmények felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata, a szövetkezeti bankok felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata, a pénzügyi instrumentumokkal foglalkozó üzleti szereplők felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata stb., a biztosítók felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata, valamint a bizalmi vagyonkezelők felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata stb. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium joghatósága alá tartozó tőzsdén kívüli származtatott áruügyletekre alkalmazandó szabályok reprodukálják a JFSA által elfogadott végleges rendeleteket (Japán biztosítékokra vonatkozó szabályaival együtt). |
| --- | --- |

(9)

A nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó biztosítékok tekintetében Japán jogilag kötelező erejű előírásai a JFSA által elfogadott, 2016. március 31-én kihirdetett és 2016. szeptember 1-jén hatályba lépett végleges rendeletekből állnak. Ezek a rendeletek a következők: a pénzügyi instrumentumok üzletágáról szóló, 2007. augusztus 6-i 52. sz. miniszteri rendelet (annak kiegészítő rendelkezéseivel együtt), a Pénzügyi Felügyeleti Hatóságról szóló, 2016. március 31-i 15., 16. és 17. sz., valamint a 2017. augusztus 25-i 33. sz. nyilvános értesítés, a nagybankok felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata stb., valamint a 2017. augusztus 25-i 33. sz. törvény), a kis és közepes méretű, valamint a regionális pénzügyi intézmények felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata, a szövetkezeti bankok felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata, a pénzügyi instrumentumokkal foglalkozó üzleti szereplők felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata stb., a biztosítók felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata, valamint a bizalmi vagyonkezelők felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatás felülvizsgált változata stb. A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, valamint a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium joghatósága alá tartozó tőzsdén kívüli származtatott áruügyletekre alkalmazandó szabályok reprodukálják a JFSA által elfogadott végleges rendeleteket (Japán biztosítékokra vonatkozó szabályaival együtt).

| (10) | Japán biztosítékokra vonatkozó szabályaiban foglaltak szerint azon pénzügyi intézményeknek, amelyeknél a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek névleges tőkeösszege egy bizonyos időszakban a 300 milliárd JPY értékkel egyenlő vagy azt meghaladó, napi szinten változó letétet kell cserélniük a FIEA-ban foglaltaknak megfelelően, míg az e küszöbértéket el nem érő pénzügyi intézményeknek „megfelelő gyakorisággal” kell változó letétet cserélniük. Mivel a 648/2012/EU rendelet értelmében a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mindegyik szerződő fele köteles napi szinten változó letétet cserélni, e határozat a változó letét napi cseréjének feltételéhez kötött az olyan FIBO-kkal és RFI-kkel folytatott ügyletekre vonatkozóan, amelyeknél a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átlagos névleges tőkeösszege egy egyéves időszakban – áprilistól kezdve, két évvel (vagy egy évvel, ha a számítás decemberben történik) azt az évet megelőzően, amikor a számítást el kell végezni – a 300 milliárd JPY alá esik. |
| --- | --- |

(10)

Japán biztosítékokra vonatkozó szabályaiban foglaltak szerint azon pénzügyi intézményeknek, amelyeknél a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek névleges tőkeösszege egy bizonyos időszakban a 300 milliárd JPY értékkel egyenlő vagy azt meghaladó, napi szinten változó letétet kell cserélniük a FIEA-ban foglaltaknak megfelelően, míg az e küszöbértéket el nem érő pénzügyi intézményeknek „megfelelő gyakorisággal” kell változó letétet cserélniük. Mivel a 648/2012/EU rendelet értelmében a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mindegyik szerződő fele köteles napi szinten változó letétet cserélni, e határozat a változó letét napi cseréjének feltételéhez kötött az olyan FIBO-kkal és RFI-kkel folytatott ügyletekre vonatkozóan, amelyeknél a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átlagos névleges tőkeösszege egy egyéves időszakban – áprilistól kezdve, két évvel (vagy egy évvel, ha a számítás decemberben történik) azt az évet megelőzően, amikor a számítást el kell végezni – a 300 milliárd JPY alá esik.

| (11) | Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírtakhoz hasonlóan, a japán letéti szabályok szerint az összes olyan pénzügyi intézménynek, amely összesíti egy konszolidált csoport nem elszámolt tőzsdén kívüli árualapú származtatott ügyleteinek névleges tőkeösszegét, fizikailag teljesítendő határidős devizaügyleteit (FX) és határidős árfolyamú deviza-csereügyleteit – a csoporton belüli ügyletek kivételével –, március, április és május hónapra vonatkozóan, egy évvel azt az évet megelőzően, amelyben a számítás meghaladja az 1,1 billió JPY-t, köteles cserélni az alapletét részleteit. A japán letéti szabályok továbbá úgy rendelkeznek, hogy az alapletét és a változó letét együttes minimális átutalási összege 70 millió JPY, míg a (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 25. cikke szerinti küszöbérték 500 000 EUR. Tekintettel az említett pénznemek értékében jelentkező marginális különbségre, ezeket az összegeket helyénvaló egyenértékűnek tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírtakhoz hasonlóan, a japán letéti szabályok szerint az összes olyan pénzügyi intézménynek, amely összesíti egy konszolidált csoport nem elszámolt tőzsdén kívüli árualapú származtatott ügyleteinek névleges tőkeösszegét, fizikailag teljesítendő határidős devizaügyleteit (FX) és határidős árfolyamú deviza-csereügyleteit – a csoporton belüli ügyletek kivételével –, március, április és május hónapra vonatkozóan, egy évvel azt az évet megelőzően, amelyben a számítás meghaladja az 1,1 billió JPY-t, köteles cserélni az alapletét részleteit. A japán letéti szabályok továbbá úgy rendelkeznek, hogy az alapletét és a változó letét együttes minimális átutalási összege 70 millió JPY, míg a (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 25. cikke szerinti küszöbérték 500 000 EUR. Tekintettel az említett pénznemek értékében jelentkező marginális különbségre, ezeket az összegeket helyénvaló egyenértékűnek tekinteni.

| (12) | A japán letéti szabályok a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott szinte valamennyi tőzsdén kívüli származtatott ügyletre alkalmazandók, a fizikailag teljesítendő határidős devizaügyletek és a határidős árfolyamú deviza-csereügyletek kivételével, amelyekre vonatkozóan a japán letéti szabályok nem állapítottak meg követelményeket. A keresztdevizás csereügylet útján történő tőkecseréhez kapcsolódó devizaügyletek mentesülnek az alapletétre vonatkozó követelmények alól. Emellett a japán letéti szabályok nem tartalmaznak külön rendelkezéseket a strukturált termékek, például a fedezett kötvények és az értékpapírosított termékek tekintetében. A 648/2012/EU rendelet értelmében csak a határidős árfolyamú deviza-csereügyletek és a határidős devizaügyletek mentesülnek az alapletét-követelmény alól, és csak a fedezeti célú fedezett kötvényekkel összefüggő származtatott ügyletek mentesülnek az összes letéti követelmény alól. Ezt a határozatot ezért kizárólag azokra a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre kell alkalmazni, amelyek a 648/2012/EU rendelet szerinti letéti követelmények és a japán letéti szabályok hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(12)

A japán letéti szabályok a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott szinte valamennyi tőzsdén kívüli származtatott ügyletre alkalmazandók, a fizikailag teljesítendő határidős devizaügyletek és a határidős árfolyamú deviza-csereügyletek kivételével, amelyekre vonatkozóan a japán letéti szabályok nem állapítottak meg követelményeket. A keresztdevizás csereügylet útján történő tőkecseréhez kapcsolódó devizaügyletek mentesülnek az alapletétre vonatkozó követelmények alól. Emellett a japán letéti szabályok nem tartalmaznak külön rendelkezéseket a strukturált termékek, például a fedezett kötvények és az értékpapírosított termékek tekintetében. A 648/2012/EU rendelet értelmében csak a határidős árfolyamú deviza-csereügyletek és a határidős devizaügyletek mentesülnek az alapletét-követelmény alól, és csak a fedezeti célú fedezett kötvényekkel összefüggő származtatott ügyletek mentesülnek az összes letéti követelmény alól. Ezt a határozatot ezért kizárólag azokra a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre kell alkalmazni, amelyek a 648/2012/EU rendelet szerinti letéti követelmények és a japán letéti szabályok hatálya alá tartoznak.

| (13) | A japán letéti szabályok alapletét-számítási követelményei egyenértékűek a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel. Az alapletét kiszámításához használt, az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet IV. mellékletében meghatározott szabványosított módszerhez hasonlóan Japán letéti szabályai is lehetővé teszik a fent említett mellékletben megállapítottal egyenértékű szabványosított modell használatát. Az alapletét kiszámításához alternatív módon belső modellt vagy harmadik fél modelljét is alkalmazni lehet, ha ezek a modellek tartalmaznak bizonyos konkrét paramétereket, ideértve a minimális konfidencia-intervallumokat és a biztosítéki kockázati periódust, továbbá bizonyos múltbéli adatokat, például a stresszidőszakokról. A szerződő feleknek be kell jelenteniük – az esettől függően – a JFSA, a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium vagy a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium részére az ilyen belső modell vagy harmadik fél modellje alkalmazására irányuló szándékukat, valamint közzé kell tenniük az arra vonatkozó szükséges feltevéseket, feltételezéseket és változtatásokat. |
| --- | --- |

(13)

A japán letéti szabályok alapletét-számítási követelményei egyenértékűek a 648/2012/EU rendeletben meghatározott követelményekkel. Az alapletét kiszámításához használt, az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet IV. mellékletében meghatározott szabványosított módszerhez hasonlóan Japán letéti szabályai is lehetővé teszik a fent említett mellékletben megállapítottal egyenértékű szabványosított modell használatát. Az alapletét kiszámításához alternatív módon belső modellt vagy harmadik fél modelljét is alkalmazni lehet, ha ezek a modellek tartalmaznak bizonyos konkrét paramétereket, ideértve a minimális konfidencia-intervallumokat és a biztosítéki kockázati periódust, továbbá bizonyos múltbéli adatokat, például a stresszidőszakokról. A szerződő feleknek be kell jelenteniük – az esettől függően – a JFSA, a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium vagy a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium részére az ilyen belső modell vagy harmadik fél modellje alkalmazására irányuló szándékukat, valamint közzé kell tenniük az arra vonatkozó szükséges feltevéseket, feltételezéseket és változtatásokat.

| (14) | A japán letéti szabályok elismert biztosítékokra, illetve azok tartására és elkülönítésére vonatkozó követelményei egyenértékűek az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottakkal. A japán letéti szabályok szintén tartalmazzák az elismert biztosítékok megfelelő felsorolását, és előírják, hogy a FIBO-knak és az RFI-knek megfelelően diverzifikálniuk kell az általuk összegyűjtött biztosítékokat, többek között az alacsony likviditású értékpapírok korlátozásával a biztosítékok koncentrációjának elkerülése érdekében. A japán letéti szabályokban foglalt, a biztosítékok értékelésére alkalmazandó követelmények hasonlóak az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikkében meghatározott követelményekhez. |
| --- | --- |

(14)

A japán letéti szabályok elismert biztosítékokra, illetve azok tartására és elkülönítésére vonatkozó követelményei egyenértékűek az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottakkal. A japán letéti szabályok szintén tartalmazzák az elismert biztosítékok megfelelő felsorolását, és előírják, hogy a FIBO-knak és az RFI-knek megfelelően diverzifikálniuk kell az általuk összegyűjtött biztosítékokat, többek között az alacsony likviditású értékpapírok korlátozásával a biztosítékok koncentrációjának elkerülése érdekében. A japán letéti szabályokban foglalt, a biztosítékok értékelésére alkalmazandó követelmények hasonlóak az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikkében meghatározott követelményekhez.

| (15) | Ami a szakmai titoktartás egyenértékű szintjét illeti Japánban, a JFSA által birtokolt információkra a JFSA információbiztonsági politikája vonatkozik, és a JFSA alkalmazottai a nemzeti közszolgálati törvény hatálya alá tartoznak, amely megtiltja a munkavállalók számára, hogy a feladataik ellátása során tudomásukra jutott információkat közzétegyék. Következésképpen a nemzeti közszolgálati törvény és a JFSA információbiztonsági politikája egyaránt a 648/2012/EU rendelet VIII. címében meghatározottakkal egyenértékű szakmai titoktartási garanciákat nyújt, ideértve a hatóságok által harmadik felekkel megosztott üzleti titkok védelmét is. Ezért a nemzeti közszolgálati törvényt és a JFSA információbiztonsági politikáját együttesen úgy kell tekinteni, hogy a szakmai titoktartás tekintetében egyenértékű védelmi szintet biztosítanak a 648/2012/EU rendeletben foglaltakkal. |
| --- | --- |

(15)

Ami a szakmai titoktartás egyenértékű szintjét illeti Japánban, a JFSA által birtokolt információkra a JFSA információbiztonsági politikája vonatkozik, és a JFSA alkalmazottai a nemzeti közszolgálati törvény hatálya alá tartoznak, amely megtiltja a munkavállalók számára, hogy a feladataik ellátása során tudomásukra jutott információkat közzétegyék. Következésképpen a nemzeti közszolgálati törvény és a JFSA információbiztonsági politikája egyaránt a 648/2012/EU rendelet VIII. címében meghatározottakkal egyenértékű szakmai titoktartási garanciákat nyújt, ideértve a hatóságok által harmadik felekkel megosztott üzleti titkok védelmét is. Ezért a nemzeti közszolgálati törvényt és a JFSA információbiztonsági politikáját együttesen úgy kell tekinteni, hogy a szakmai titoktartás tekintetében egyenértékű védelmi szintet biztosítanak a 648/2012/EU rendeletben foglaltakkal.

| (16) | Végül ami a hatékony alkalmazást és a tisztességes és torzításoktól mentes módon történő végrehajtást illeti, amely révén biztosítani lehet az adott harmadik országban a hatékony felügyeletet és végrehajtást, a JFSA széles körű vizsgálati és felügyeleti hatáskörrel rendelkezik a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó biztosítéki követelményeknek való megfelelés értékelésére. A JFSA a felügyeleti intézkedések széles eszköztárát veheti igénybe az alkalmazandó követelmények bárminemű megsértésének megakadályozása érdekében, ideértve például a FIEA 51. cikke szerinti üzletfejlesztési végzést és a FIEA 52. cikkén alapuló egyéb felügyeleti intézkedéseket. Helyénvaló ezért úgy tekinteni, hogy az említett intézkedések hatékonyan, tisztességes és torzításoktól mentes módon érvényesülve biztosítják Japánban a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek releváns jogi, szabályozási és végrehajtási keretrendszerének hatékony felügyeletét és végrehajtását. |
| --- | --- |

(16)

Végül ami a hatékony alkalmazást és a tisztességes és torzításoktól mentes módon történő végrehajtást illeti, amely révén biztosítani lehet az adott harmadik országban a hatékony felügyeletet és végrehajtást, a JFSA széles körű vizsgálati és felügyeleti hatáskörrel rendelkezik a nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó biztosítéki követelményeknek való megfelelés értékelésére. A JFSA a felügyeleti intézkedések széles eszköztárát veheti igénybe az alkalmazandó követelmények bárminemű megsértésének megakadályozása érdekében, ideértve például a FIEA 51. cikke szerinti üzletfejlesztési végzést és a FIEA 52. cikkén alapuló egyéb felügyeleti intézkedéseket. Helyénvaló ezért úgy tekinteni, hogy az említett intézkedések hatékonyan, tisztességes és torzításoktól mentes módon érvényesülve biztosítják Japánban a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek releváns jogi, szabályozási és végrehajtási keretrendszerének hatékony felügyeletét és végrehajtását.

| (17) | Ez a határozat az elfogadásakor a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre érvényes, jogilag kötelező erejű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az e tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezések alakulását, valamint azok következetes és hatékony végrehajtását az időben történő visszaigazolásra, a portfóliótömörítésre és -egyeztetésre, továbbá az értékelésre, a vitarendezésre és biztosítékokra vonatkozóan – mely nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó követelmények e határozat alapjául szolgáltak. Ez nem sérti a Bizottság azon lehetőségét, hogy bármikor konkrét felülvizsgálatot végezzen, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik számára az e határozat alapján kibocsátott egyenértékűségi nyilatkozat újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet, minek következtében a 648/2012/EU rendeletben megállapított összes követelmény ismét automatikusan vonatkozna a szerződő felekre. |
| --- | --- |

(17)

Ez a határozat az elfogadásakor a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre érvényes, jogilag kötelező erejű követelményeken alapul. A Bizottságnak az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon kell követnie az e tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezések alakulását, valamint azok következetes és hatékony végrehajtását az időben történő visszaigazolásra, a portfóliótömörítésre és -egyeztetésre, továbbá az értékelésre, a vitarendezésre és biztosítékokra vonatkozóan – mely nem központi szerződő felek által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó követelmények e határozat alapjául szolgáltak. Ez nem sérti a Bizottság azon lehetőségét, hogy bármikor konkrét felülvizsgálatot végezzen, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik számára az e határozat alapján kibocsátott egyenértékűségi nyilatkozat újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet, minek következtében a 648/2012/EU rendeletben megállapított összes követelmény ismét automatikusan vonatkozna a szerződő felekre.

| (18) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 648/2012/EU rendelet 13. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az olyan, nem központi szerződő fél által elszámolt, a Japán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Financial Services Agency of Japan, a továbbiakban: JFSA) által tőzsdén kívüli származtatott ügyletként elismert ügyletek, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, illetve a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium joghatósága alá tartozó árualapú tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében az értékeléssel és a vitarendezéssel kapcsolatos, Japán által alkalmazott jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedések egyenértékűnek tekintendők a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott megfelelő követelményekkel, amennyiben az ilyen ügyletek legalább egyik szerződő fele Japánban telepedett le, és a JFSA-nál mint pénzügyi instrumentumokkal foglalkozó vállalkozót (Financial Instrument Business Operators, a továbbiakban: FIBO) vagy mint a nyilvántartott pénzügyi intézményt (Registered Financial Institutions, a továbbiakban: RFI-k) vették nyilvántartásba.

2. cikk

A 648/2012/EU rendelet 13. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az olyan, nem központi szerződő fél által elszámolt, a JFSA által tőzsdén kívüli származtatott ügyletként elismert ügyletek, valamint a Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, illetve a Mezőgazdasági, Erdészeti és Halászati Minisztérium joghatósága alá tartozó árualapú tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében a biztosítékok szerződő felek közötti cseréjével kapcsolatos, Japán által alkalmazott jogi, felügyeleti és végrehajtási intézkedések egyenértékűnek tekintendők a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott megfelelő követelményekkel, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az ilyen ügyletekben részt vevő felek legalább egyike Japánban letelepedett, és a JFSA-nál mint FIBO-t vagy mint RFI-t vették nyilvántartásba, és az adott fél a japán letéti szabályok hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

a)

az ilyen ügyletekben részt vevő felek legalább egyike Japánban letelepedett, és a JFSA-nál mint FIBO-t vagy mint RFI-t vették nyilvántartásba, és az adott fél a japán letéti szabályok hatálya alá tartozik;

| b) | az ügyleteket piaci értéken értékelik, és a változó letétet napi szinten cserélik, amennyiben az ilyen ügyletek Japánban letelepedett szerződő felei esetében a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átlagos névleges tőkeösszege egy egyéves időszakban – áprilistól kezdve, két évvel (vagy egy évvel, ha a számítás decemberben történik) azt az évet megelőzően, amikor a számítást el kell végezni – 300 milliárd JPY alá esik. |
| --- | --- |

b)

az ügyleteket piaci értéken értékelik, és a változó letétet napi szinten cserélik, amennyiben az ilyen ügyletek Japánban letelepedett szerződő felei esetében a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átlagos névleges tőkeösszege egy egyéves időszakban – áprilistól kezdve, két évvel (vagy egy évvel, ha a számítás decemberben történik) azt az évet megelőzően, amikor a számítást el kell végezni – 300 milliárd JPY alá esik.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. április 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről és a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében alkalmazott kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 11. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 340., 2016.12.15., 9. o.).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1158, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Japan (Szakvélemény a harmadik országok EMIR szerinti szabályozási egyenértékűségéről – Japán), Végleges jelentés, Európai Értékpapírpiaci Hatóság, 2013. szeptember 1.

4

---

| 2019.5.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2019.5.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 115/16

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2019/685 HATÁROZATA

(2019. április 18.)

a 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2019/10)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikkére,

tekintettel a felügyeleti díjakról szóló, 2014. október 22-i 1163/2014/EU európai központi banki rendeletre (EKB/2014/41) (2) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére és 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 9. cikkének (2) bekezdése alapján kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének fedeznie kell az Európai Központi Banknál (EKB) az adott díjfizetési időszak során a felügyeleti feladataival összefüggésben felmerült kiadásokat, de nem haladhatja meg azokat. Ezek a kiadások az EKB felügyeleti feladataival, így például a jelentős szervezetek közvetlen felügyeletével, a kevésbé jelentősnek minősülő szervezetek felügyeletének felvigyázásával, valamint horizontális feladatok ellátásával és különleges szolgáltatásokkal közvetlenül összefüggő költségekből állnak. Emellett magukban foglalnak az EKB felügyeleti feladataival közvetetten összefüggő költségeket is, például az EKB támogató üzleti területei által nyújtott szolgáltatásokat, beleértve a létesítménygazdálkodást, az emberierőforrás-gazdálkodást, az adminisztratív szolgáltatásokat, a költségvetés-tervezést és ellenőrzést, a számvitelt, a jogi, a kommunikációs és a fordítási szolgáltatásokat, a belső auditot, valamint a statisztikai és az információtechnológiai szolgáltatásokat is. |
| --- | --- |

(1)

Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 9. cikkének (2) bekezdése alapján kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének fedeznie kell az Európai Központi Banknál (EKB) az adott díjfizetési időszak során a felügyeleti feladataival összefüggésben felmerült kiadásokat, de nem haladhatja meg azokat. Ezek a kiadások az EKB felügyeleti feladataival, így például a jelentős szervezetek közvetlen felügyeletével, a kevésbé jelentősnek minősülő szervezetek felügyeletének felvigyázásával, valamint horizontális feladatok ellátásával és különleges szolgáltatásokkal közvetlenül összefüggő költségekből állnak. Emellett magukban foglalnak az EKB felügyeleti feladataival közvetetten összefüggő költségeket is, például az EKB támogató üzleti területei által nyújtott szolgáltatásokat, beleértve a létesítménygazdálkodást, az emberierőforrás-gazdálkodást, az adminisztratív szolgáltatásokat, a költségvetés-tervezést és ellenőrzést, a számvitelt, a jogi, a kommunikációs és a fordítási szolgáltatásokat, a belső auditot, valamint a statisztikai és az információtechnológiai szolgáltatásokat is.

| (2) | A jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok, valamint a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjak kiszámítása érdekében a teljes költségeket az azon megfelelő funkciókhoz rendelt kiadások alapján kell megosztani, amelyek a jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok közvetlen felügyeletét, illetve a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok közvetett felügyeletét ellátják. |
| --- | --- |

(2)

A jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok, valamint a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjak kiszámítása érdekében a teljes költségeket az azon megfelelő funkciókhoz rendelt kiadások alapján kell megosztani, amelyek a jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok közvetlen felügyeletét, illetve a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok közvetett felügyeletét ellátják.

| (3) | A 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegét az alábbiak összegeként kell kiszámítani: a) a felügyeleti feladatok becsült éves költségei 2019-re vonatkozóan, az EKB 2019. évi jóváhagyott költségvetése alapján, figyelembe véve az EKB-nál várhatóan felmerülő becsült éves költségeket érintő, az e határozat elfogadása időpontjában ismert fejleményeket; és b) a 2018-ból származó többlet vagy hiány. |
| --- | --- |

(3)

A 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegét az alábbiak összegeként kell kiszámítani: a) a felügyeleti feladatok becsült éves költségei 2019-re vonatkozóan, az EKB 2019. évi jóváhagyott költségvetése alapján, figyelembe véve az EKB-nál várhatóan felmerülő becsült éves költségeket érintő, az e határozat elfogadása időpontjában ismert fejleményeket; és b) a 2018-ból származó többlet vagy hiány.

| (4) | A többletet vagy hiányt oly módon kell kiszámítani, hogy a felügyeleti feladatok 2018-ra vonatkozóan felmerült, az EKB 2018-ra szóló éves beszámolójában (3) feltüntetett tényleges éves költségeit le kell vonni a 2018-ra vonatkozóan kivetett, az (EU) 2018/667 európai központi banki határozat (EKB/2018/12) (4) mellékletében meghatározott becsült éves költségekből. |
| --- | --- |

(4)

A többletet vagy hiányt oly módon kell kiszámítani, hogy a felügyeleti feladatok 2018-ra vonatkozóan felmerült, az EKB 2018-ra szóló éves beszámolójában (3) feltüntetett tényleges éves költségeit le kell vonni a 2018-ra vonatkozóan kivetett, az (EU) 2018/667 európai központi banki határozat (EKB/2018/12) (4) mellékletében meghatározott becsült éves költségekből.

| (5) | Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban a korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegeit, a 14. cikkel összhangban befolyt kamatfizetéseket, valamint az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegeket, amennyiben vannak ilyenek, szintén figyelembe kell venni a felügyeleti feladatok 2019-re vonatkozó becsült éves költségei keretében, |
| --- | --- |

(5)

Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban a korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegeit, a 14. cikkel összhangban befolyt kamatfizetéseket, valamint az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegeket, amennyiben vannak ilyenek, szintén figyelembe kell venni a felügyeleti feladatok 2019-re vonatkozó becsült éves költségei keretében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a 468/2014/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2014/17) (5) és az 1163/2014/EU rendeletben (EKB/2014/41) szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

5

2. cikk

A 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összege

(1)   A 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összege 576 020 336 EUR, amely az I. mellékletben rögzített módon került kiszámításra.

(2)   A felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok egyes kategóriái az éves felügyeleti díjak alábbi teljes összegét fizetik meg:

| a) | jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok: 524 196 987 EUR; |
| --- | --- |

a)

jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok: 524 196 987 EUR;

| b) | kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok: 51 823 349 EUR. |
| --- | --- |

b)

kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok: 51 823 349 EUR.

A 2019-re vonatkozóan fizetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének az egyes kategóriák tekintetében történő megosztását a II. melléklet mutatja be.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. április 18-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

1

(2)  
  HL L 311., 2014.10.31., 23. o.

2

(3)  Közzétéve 2019. februárban az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Az Európai Központi Bank (EU) 2018/667 határozata (2018. április 19.) a 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2018/12) (HL L 111., 2018.5.2., 3. o.).

4

(5)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

A 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegének kiszámítása

| (EUR) |
| --- |
| A 2019-re vonatkozó becsült éves költségek | 559 007 136 |
| Bérek és juttatások | 264 525 116 |
| Irodaépületek bérleti és karbantartási díja | 58 866 157 |
| Egyéb működési költség | 235 615 863 |
| 2018-ból származó többlet/hiány | 15 332 187 |
| Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek | 1 681 013 |
| A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei | 0 |
| A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések | – 9 626 |
| A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek | 1 690 639 |
| ÖSSZESEN | 576 020 336 |

(EUR)

A 2019-re vonatkozó becsült éves költségek

559 007 136

Bérek és juttatások

264 525 116

Irodaépületek bérleti és karbantartási díja

58 866 157

Egyéb működési költség

235 615 863

2018-ból származó többlet/hiány

15 332 187

Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek

1 681 013

A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei

0

A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések

– 9 626

A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek

1 690 639

ÖSSZESEN

576 020 336

---

II. MELLÉKLET

A 2019-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegének megosztása

| (EUR) |
| --- |
| | Jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok | Kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok | Összesen |
| A 2019-re vonatkozó becsült éves költségek | 508 696 494 | 50 310 642 | 559 007 136 |
| 2018-ból származó többlet/hiány | 13 952 290 | 1 379 897 | 15 332 187 |
| Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek | 1 548 203 | 132 810 | 1 681 013 |
| A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei | 0 | 0 | 0 |
| A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések | – 7 918 | – 1 708 | – 9 626 |
| A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek | 1 556 121 | 134 518 | 1 690 639 |
| ÖSSZESEN | 524 196 987 | 51 823 349 | 576 020 336 |

(EUR)

Jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok

Kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok

Összesen

A 2019-re vonatkozó becsült éves költségek

508 696 494

50 310 642

559 007 136

2018-ból származó többlet/hiány

13 952 290

1 379 897

15 332 187

Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek

1 548 203

132 810

1 681 013

A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei

0

0

0

A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések

– 7 918

– 1 708

– 9 626

A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek

1 556 121

134 518

1 690 639

ÖSSZESEN

524 196 987

51 823 349

576 020 336

---